I n f o r m á c i a

o priebehu a výsledkoch Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji

	Svetový summit o trvalo udržateľnom rozvoji (WSSD) sa uskutočnil 26. augusta až 4. septembra 2002 v Johannesburgu v Juhoafrickej republike.
	Svetovému summitu predchádzali rokovania Komisie OSN pre trvalo udržateľný rozvoj (CSD) a prípravné rokovania (PREPCOM), ktoré zhodnotili desaťročný vývoj a dosiahnuté výsledky od Konferencie OSN o životnom prostredí a rozviji (Rio de Janeiro, 1992) v implementácii Agendy 21, ale poukázali aj na viaceré problémy a ťažkosti pri zabezpečovaní trvalo udržateľného rozvoja v jednotlivých štátoch, regiónoch a na svete. Tieto sa prejavili už v hodnotení a priebehu 19. osobitného Valného zhromaždenia OSN v júni 1997, nazvaného RIO + 5. Preto Valné zhromaždenie OSN v rezolúcii č. 55/1999 rozhodlo, že Agenda 21 nebude otvorená k negociáciam a ostáva naďalej v platnosti a Svetový summit o trvalo udržateľnom rozvoji sa má zamerať na kritické zhodnotenie a podporu jej realizácie, vyšpecifikovanie problémov, ktoré zabraňujú zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rovnocenne a interaktívne vo všetkých jeho troch piliéroch - ekonomickom, sociálnom a environmentálnom a prostredníctvom aktívnych opatrení a výziev dosiahnuť tento spoločný cieľ. Takýto postup podporila aj Európska únia, ktorá v roku 2001  prijala svoju Stratégiu trvalo udržateľného rozvoja. Taktiež Ministerská Rada OECD v máji 2001 vyhlásila trvalo udržateľný rozvoj za „zastrešujúci cieľ pre vlády členských štátov i celej organizácie“. K podpore trvalo udržateľného rozvoja prispeli aj Milléniové rozvojové ciele a Milléniová deklarácia OSN prijatá na Summite tisícročia v roku 2000, závery Konferencie o finančných zdrojoch pre rozvoj v mexickom Monterrey (18.-22. marca 2002) a Ministerskej konferencie Svetovej obchodnej organizácie v Doha. Napriek tomu i snahám pokrokových síl sveta o vypracovanie a prijatie konkrétneho vecného a časového harmonogramu na dosiahnutie cieľov a opatrení obsiahnutých v Agende 21, priebeh Svetového summitu do posledného dňa nechával mnohé otázky otvorené a apeloval až do jeho konca na politickú zodpovednosť a uvedomelosť delegácií viacerých štátov prijať konsenzus, dopracovať a prijať výsledné dokumenty. Nimi sa nakoniec stali:
a)  Politická deklarácia ako politický záväzok štátov pri zabezpečovaní trvalo udržateľného rozvoja (v prílohe č. 1.),
b)	Implementačný plán ako súbor zásad, cieľov, programov a opatrení na zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja, najmä na implementáciu Agendy 21, prepojene v rámci všetkých troch pilierov.
	Implementačný plán, ktorý je koherentný s Národnou stratégiou trvalo udržateľného rozvoja SR (NSTUR) vychádza zo súčasnej situácie a perspektív demografie, ekonomiky, využívania prírodných zdrojov, hygieny, zásobovania  pitnou vodou a potravinami, vzdelanosti, postavenia žien, vplyvu klimatických zmien a ďalších environmentálnych faktorov. Reaguje na politické zmeny, terorizmus, rasizmus i nárast globalizácie a chudoby, priepasť medzi rozvinutým svetovom a rozvojovým svetom, potrebu zmien modelov spotreby a produkcie, tvorby pracovných príležitostí, mnohostrannosť a interaktívnosť v riešení globálnych i regionálnych problémov. Členské štáty OSN sa okrem iného zaviazali
a) monitorovať pokrok,
b) zachrániť planétu,
c) podporovať ľudský rozvoj,
d) dosiahnuť univerzálnu prosperitu a mier.
	Prijali rozhodnutie zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj ako spoločnú nádej ľudstva v snahe zlepšiť jeho ekonomickú a sociálnu situáciu a vytvoriť podmienky pre jeho prežitie v globálnej prosperujúcej mierotvornej spoločnosti. 

	Implementačný plán, ktorý sa zúžil na 150 bodov (avšak rozšírených o viacero podbodov a odsekov) sa člení na tieto časti:
I. Úvod (1-5) s politickým zameraním na kvalitné riadenie štátov (v prílohe č. 2),
II. Odstránenie chudoby (6-12),
III. Zmena neudržateľných vzorov spotreby a výroby (13-22),
IV. Ochrana a manažment základne prírodných zdrojov pre hospodársky a sociálny rozvoj (23-44),
V. Trvalo udržateľný rozvoj v globalizujúcom sa svete (45),
VI. Zdravie a trvalo udržateľný rozvoj (46-50; bod 51 o WTO nebol prijatý),
VII. Trvalo udržateľný rozvoj malých ostrovných rozvojových štátov (52-55),
VIII.	Trvalo udržateľný rozvoj Afriky (56-65) doplnený o VIII.dva: Ďalšie regionálne iniciatívy (66-74) v Latinskej Amerike a Karibiku, v Ázii a Tichomorí, v západoázijskom regióne, v regióne Európskej hospodárskej komisie (73-74),
IX. Prostriedky implementácie (75-118),
X. Inštitucionálny rámec pre trvalo udržateľný rozvoj (120-138, 140-150, 152-153; ostatné body neboli prijaté).

	Kým kapitoly VII. a VIII. nachádzajú uplatnenie najmä v zahraničnej politike Slovenskej republiky na svetových fórach a vo vzťahu k štátom uvedených regiónov sveta, osobitne v gestorstve Ministerstva zahraničných vecí SR, ostatné kapitoly sa výrazne dotýkajú aj ďalších ústredných orgánov štátnej správy a v príslušných odvetviach aj krajských a okresných orgánov štátnej správy a samosprávnych orgánov.

V kapitole II.  v transfere na podmienky SR ide najmä o:
a)  vypracovanie a realizáciu programov na zníženie chudoby a nezamestnanosti na všetkých úrovniach (národnej až miestnej),
b) podporu zrovnoprávnenia žien a zabezpečenia ich proporcionálnej plnej účasti na rozhodovaní na všetkých úrovniach,
c)   riešenie demografických a sociálnych problémov Rómov a zvýšenie ich zamestnanosti,
d) poskytovanie všetkým základné zdravotnícke služby, zníženie zdravotných rizík vyplývajúcich zo znečisteného životného prostredia, zvýšenie úrovne hygieny a zabezpečenie dostatku pitnej vody pre každého,
e)   podporu trvalo udržateľného poľnohospodárstva a rozvoj vidieka,
f)  boj proti desertifikácii a zmierňovanie následkov sucha a záplav takými opatreniami, akými sú využívanie informácií o klíme a počasí a ich predpovedí, racionálne využívanie pôdy a lesa, zachovanie pôdoochranných ekosystémov a porastov regulujúcich vodný režim,
g)  na základe energetických programov väčšie využívanie obnoviteľných zdrojov energie na všetkých úrovniach, zvyšovanie energetickej hospodárnosti, decentralizáciu energetických systémov a komercionalizáciu využívania biomasy,
h) podporu rozvoja ekonomickej mikrosféry, malých a stredných podnikov; odstránenie zbytočných regulačných a iných prekážok pre rozvoj podnikania,
i)  podporu programov modernizácie zaostalejších štvrtí miest podľa iniciatívy „Mestá bez  chudobných štvrtí“.

	Zásady, ciele, programy a opatrenia kapitoly II. patria najmä do pôsobnosti MPSVR SR, MP SR, MZ SR, MH SR a MVRR SR.

Kapitola III. sa zamerava na:
a)  podporu programov, ktoré urýchlia prechod k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe,
b) vypracovanie programov na zvýšenie povedomia o význame vzorov trvalo udržateľnej výroby a spotreby, ktoré by vplývali na mládež a spotrebiteľa,
c) zvýšenie investícií do čistej výroby, podporu programov, stredísk a podnikov čistejšej výroby,
d)  zavádzanie environmentálne vhodných a bezpečných technológií a zariadení,
e)  zavádzanie systému environmentálne orientovaného riadenia a auditu podnikov,
f)   posilnenie environmentálnej a sociálnej zodpovednosti podnikov,
g) podporu tých finančných inštitúcií, ktoré trvalo udržateľný rozvoj zaradili do svojho programu a rozhodovacieho procesu,
h)  podporu vzniku a realizácie stratégií a programov trvalo udržateľného rozvoja, vrátane rozhodovania o investíciách do infraštruktúry a rozvoja podnikania,
i)  uplatňovanie zásady „znečisťovateľ platí“ a využívanie postupov hodnotenia vplyvu na životné prostredie,
j) podporu výskumu, vývoja a rozšírenia technológií pre alternatívne druhy energie s osobitnou pozornosťou na obnoviteľnú energiu a energetickú úspornosť,
k) vypracovanie a realizáciu dopravnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja s cenovým zvýhodnením neznečisťujúcich druhov dopravy,
l) predchádzanie a minimalizovanie tvorby odpadov a maximalizovanie ich opätovného využitia, recykláciu a používanie alternatívnych environmentálne vhodných a bezpečných materiálov,
m) vytvorenie systémov odpadového hospodárstva s orientáciou na separovaný zber, recykláciu, energetické a iné využívanie odpadov, ako aj na ich bezpečné zneškodňovanie,
n)  podporu Rotterdamského dohovoru o postupoch predchádzajúceho informovaného súhlasu s istými nebezpečnými chemikáliami a pesticídmi v medzinárodnom obchode (mal by nadobudnúť platnosť v roku 2003) a Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach (mal by nadobudnúť platnosť v roku 2004),
o) zavedenie nového globálneho harmonizovaného systému klasifikácie a označovania chemikálií (do roku 2008) a zníženie rizík zvýšenou kontrolou obchodu s nebezpečnými chemickými látkami a odpadmi, ako aj manipuláciou (nakladaním) s nimi.
	Zásady,  ciele,  programy  a  opatrenia kapitoly III.  patria najmä do pôsobnosti MH SR, MDPT SR, MVRR SR, MŽP SR, MF SR a MŠ SR.

Kapitola IV. vyzýva k zvýšenej ochrane a racionálnemu využívaniu prírodných zdrojov s osobitným zreteľom na:
a) podporu vodohospodárstva, ochrany vôd a vodných ekosystémov, odkanalizovania a čistenia odpadových vôd, komplexného manažmentu povodí,
b) zvýšenie hospodárneho využívania vodných zdrojov, znižovanie strát vo vodovodoch a zvyšovanie recyklácie vody,
c)  vypracovanie a realizáciu programov na obmedzenie prírodných katastrof a na zmiernenie účinkov extrémnych javov v súvislosti s vodným živlom, vrátane protipovodňovej ochrany a zavedenie systémov včasného varovania,
d) 	zachovanie a obnovu ekosystémov zadržiavajúcich vodu a priaznivo ovplyvňujúcich vodný režim (lesov, mokradí, ...),
e) 	aktivizáciu v prospech ochrany vody v súvislosti s Medzinárodným rokom sladkej vody - rokom 2003,
f)  ochranu ozónovej vrstvy Zeme a ochranu ovzdušia,
g)  uplatňovanie Rámcového dohovoru OSN o klimatických zmenách a Kjótskeho protokolu k nemu,
h)	podporu ekologického poľnohospodárstva a trvalo udžateľného využívania poľnohospodárskej pôdy,
i)   zabraňovanie kontaminácie pôdy a rekultiváciu kontaminovanej pôdy,
j)  podporu tradičných poľnohospodárskych systémov a posilňovanie pôvodných vzorov poľnohospodárskej výroby, úrodnosti pôdy a regulácie poľnohospodárskych škodcov,
k)   boj proti nezákonnému pestovaniu narkotických rastlín,
l) 	uplatňovanie Dohovoru o boji proti desertifikácii a zintenzívnenie boja proti erózii a degradácii pôdy,
m) starostlivosť o pasienky a horské ekosystémy,
n) zabezpečenie trvalo udržateľnej ťažby dreva, vynucovanie lesného práva, eliminovanie trendov odlesňovania, zvýšenie starostlivosti o lesy a podporu Fóra OSN o lesoch,
o) podporu udržateľného rozvoja cestovného ruchu a ekoturizmu v zmysle Svetového summitu o ekoturizme a jeho deklarácie z Quebecu (2002),
p) 	uplatňovanie Dohovoru o biodiverzite na všetkých úrovniach, národných stratégií a akčných plánov na podporu biodiverzity,
r)   racionálne využívanie a ochranu nerastného bohatstva.
	Zásady,  ciele,  programy a  opatrenia kapitoly IV. patria najmä do pôsobnosti MŽP SR, MP SR a MH SR.

Kapitola V. sa týka najmä obchodu, investícií a toku kapitálu v rámci globalizácie s orientáciou na:
a)	podporu otvorených, spravodlivých, predvídateľných a nediskriminačných mnohostranných obchodných a finančných systémov,
b)  podporu Ministerskej deklarácie z Doha a realizáciu Monterreyského konsenzu,
c) podporu Medzinárodnej organizácie práce a jej aktivít v rámci sociálneho rozmeru globalizácie,
d) aktivity medzinárodných finančných inštitúcií a rozvojových bánk v prospech trvalo udržateľného rozvoja.
	Zásady, ciele, programy a opatrenia kapitoly V. patria najmä do pôsobnosti MF SR, MH SR a MPSVR SR.

Kapitola VI. deklaruje, že ľudské bytosti sú v strede záujmu trvalo udržateľného rozvoja a majú právo na zdravie a produktívny život v harmónii s prírodou, čo si okrem iného vyžaduje:
a)  posilniť kapacity zdravotníckych systémov,
b)  predchádzať, kontrolovať a liečiť choroby,
c)  znížiť zdravotné riziká súvisiace so životným prostredím,
d) 	zlepšiť  prístup k ekonomicky nenáročným a účinným zdravotníckym službám na všetkých úrovniach zdravotného systému, vrátane prevencie, k základným a bezpečným liekom za prístupné ceny, imunizačným službám a bezpečnému očkovaniu, ako aj k zdravotnej technológii,
e)  skvalitniť rozvoj a manažment ľudských zdrojov v zdravotníckych službách,
f)  vypracovať programy a iniciatívy s cieľom znížiť do roku 2015 úmrtnosť kojencov a detí do päť rokov o dve tretiny a úmrtnosť pri pôrode o tri štvrtiny oproti roku 2000,
g)  zvýšiť ochranu zdravia a bezpečnosť pri práci a ochranu spotrebiteľov,
h)  posilniť preventívne, podporné a liečebné programy zamerané na reguláciu neprenosných chorôb a stavov, ako sú napríklad kardiovaskulárne choroby, rakovina, cukrovka, ...,
i)  	znížiť výskyt vírusu HIV medzi mladými mužmi a ženami vo veku 15-24 rokov do roku 2010 o 25 %, účinnejšie bojovať proti tuberkulóze,
j) 	znížiť výskyt chorôb dýchacích ciest a ďalších dopadov na ľudské zdravie, ktoré vyplývajú zo znečisteného životného prostredia.
	Zásady, ciele,  programy  a opatrenia  kapitoly  VI.  patria  najmä do pôsobnosti MZ SR.

Kapitola IX. sa zameriava najmä na:
a) mobilizáciu a zvýšenie efektivity využívania finančných zdrojov, ktoré sú potrebné na splnenie rozvojových cieľov, vrátane cieľov Milléniovej deklarácie,
b)  uľahčenie väčších tokov priamych zahraničných investícií do rozvojových štátov,
c)  účinné využívanie finančných mechanizmov a inštitúcií na podporu trvalo udržateľného rozvoja,
d) podporu súkromného sektoru, zníženie úniku kapitálu, prilákanie a zúžitkovanie medzinárodných investícií a pomoci a aktivizáciu domáceho prostredia pre zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja,
e) 	znižovanie zadĺženosti a vypracovanie komplexných národných stratégií pre monitorovanie a manažment vonkajších záväzkov ako kľúčového prvku pre zníženie národnej zraniteľnosti,
f)   plnenie záväzkov z Ministerskej deklarácie z Doha,
g) prijímanie a napĺňanie dohôd o obchode a spolupráci, ako aj ďalších multilaterálnych a bilaterálnych dohôd, so zreteľom na dosiahnutie trvalo udžateľného rozvoja,
h) 	vytvorenie partnerstiev, ktoré budú prispievať k toku investícií a transferu technológií, ich rozvoju a rozširovaniu,
i) 	podporu budovania kapacít vedy a techniky pre trvalo udržateľný rozvoj, zvýšenie využívania vedeckých poznatkov, nových technológií a integrovaného vedeckého hodnotenia, odhadov rizika a interdisciplinárnych a intersektorálnych prístupov,
j)   vytvorenie partnerstiev medzi vedeckými, verejnými  a súkromnými inštitúciami,
k) zdokonaľovanie a využívanie satelitných technológií, vytváranie modelov hodnotenia, presných databáz a integrovaných informačných systémov,
l) 	využívanie informačných a komunikačných technológií ako nástroja na zvýšenie frekvencie komunikácie a osvojovania si poznatkov a skúseností,
m)  podporu výskumných a vývojových jendotiek financovaných z verejných prostriedkov,
n) včlenenie zásad a cieľov trvalo udržateľného rozvoja do vzdelávacích systémov na všetkých úrovniach,
o) 	poskytovanie všetkým široké spektrum formálnych a neformálnych príležitostí na neustále vzdelávanie,
p) využívanie vzdelania na propagáciu trvalo udržateľného rozvoja a rozvíjanie informačných systémov,
r) 	vypracovanie, implementáciu, sledovanie a prehodnocovanie vzdelávacích akčných plánov a programov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ktoré by zohľadnili Dakarský akčný rámec pre vzdelanie pre všetkých,
s) odporúčanie Valnému zhromaždeniu OSN, aby zvážilo možnosť prijať program desaťročného vzdelania pre trvalo udržateľný rozvoj, počnúc rokom 2005,
t) 	podporu miestnych, národných, subregionálnych a regionálnych iniciatív na podporu trvalo udržateľného rozvoja,
u) posilňovanie schopnosti jednotlivých štátov účinne implementovať Agendu 21.
	Zásady,  ciele,  programy  a  opatrenia  kapitoly  IX. patria najmä do pôsobnosti MF SR, MH SR, MŠ SR, MVRR SR, SAV a ŠÚ SR.

Kapitola X. sa zameriava na inštitucionálny rámec pre trvalo udržateľný rozvoj na medzinárodnej, regionálnej a národnej úrovni vo všetkých zainteresovaných odvetviach (rezortoch) a na všetkých úrovniach, vychádzajúc z dôslednej implementácie Agendy 21 a potrieb realizácie Implementačného plánu prijatého Svetovým summitom. Zdôrazňuje podporu právneho štátu a posilnenie vládnych inštitúcií, súdržnosti, koordinácie, sledovania a záväzkov pri zabezpečovaní trvalo udržateľného rozvoja. Apeluje na aktívne zapojenie občianskych združení a ďalších zaiteresovaných významných skupín obyvateľstva do implementácie Agendy 21. Účasť širokej verejnosti a uvedomelosť, vychádzajúca zo vzdelanosti a pochopenia zásad a cieľov trvalo udržateľného rozvoja sú základným predpokladom jeho uplatnenia v praxi. 
Zásady, ciele, programy a opatrenia kapitoly X. patria do pôsobnosti všetkých zainteresovaných ústredných orgánov štátnej správy (osobitne na medzinárodnej úrovni MZV SR), ale aj krajských a okresných orgánov štátnej správy a samosprávnych orgánov krajov a obcí.

	Ministerstvo životného prostredia SR zabezpečilo autorizovaný preklad Politickej deklarácie a Implementačného plánu. Tieto dokumenty, schválené na Svetovom summite o trvalo udržateľnom rozvoji v Johannesburgu, ako aj naďalej aktuálnu Agendu 21 a  NSTUR, poskytne zainteresovaným orgánom štátnej správy, orgánom samosprávnych krajov, inštitúciám i ostatným relevantným záujemcom o zabezpečovanie trvalo udržateľného rozvoja v SR. Rozpracovanie uvedených dokumentov v pôsobnosti zainteresovaných gestorských rezortov by sa malo prejaviť aj v hodnotení úloh NSTUR, (schválenej uznesením vlády SR č. 978 z 10. októbra 2001 a uznesením Národnej rady SR č. 1989 z 3. apríla 2002), ktoré má vláda SR predkladať každoročne k 31. marcu Národnej rade Slovenskej republiky.