Návrh postupného prechodu cien zemného plynu 
na úroveň pokrývajúcu oprávnené náklady a primeraný zisk 

Predajné ceny zemného plynu v Slovenskej republike v súčasnosti nepokrývajú náklady spojené s nákupom plynu od zahraničného dodávateľa a jeho distribúciou slovenským spotrebiteľom. Vzhľadom na vývoj cien ropy a zemného plynu na svetových trhoch a tiež vzhľadom na vývoj kurzu slovenskej koruny voči americkému doláru od roku 1999 dosahuje SPP v oblasti distribúcie plynu mnohomiliardové prevádzkové straty. V roku 2000 dosiahla táto strata 17,2 mld. Sk. Priemerná predajná cena totiž dosiahla vlani len 3,72 Sk/m3, pričom priemerná cena pokrývajúca náklady a primeraný zisk bola na úrovni 6,20 Sk/m3 (dovozná cena z toho tvorila 4,91 Sk/m3). 

Z finančných modelov vyplýva, že pri zachovaní dnešných predajných cien zemného plynu dosiahne  strata SPP v oblasti distribúcie v roku 2001 približne 20 mld. Sk. Súčasnú  situáciu je nevyhnutné zmeniť. A to nielen z dôvodu pripravovanej privatizácie SPP, ale najmä kvôli  efektívnemu fungovaniu SPP v budúcnosti.

Podľa §12 zákona o regulácii v sieťových odvetviach, maximálne ceny určené Úradom pre reguláciu sieťových odvetví „musia zohľadňovať ekonomicky  oprávnené náklady a primeraný zisk“. Hoci zákon o regulácii v sieťových odvetviach nadobudol účinnosť už      1. augusta 2001, citovaný paragraf  bude účinný až od 1. januára 2003. 

Vzhľadom na veľkosť rozdielu medzi súčasnými cenami a cenami zodpovedajúcimi  regulovanej úrovni podľa zákona o regulácii v sieťových odvetviach, je už v súčasnosti potrebné schváliť plán postupného prechodu cien zemného plynu na regulovanú úroveň. V opačnom prípade by totiž prišlo v januári 2003 k jednorazovému prudkému zvýšeniu cien zemného plynu. Významným dôvodom riešenia tejto otázky už v súčasnosti je aj privatizácia SPP. V rámci zmluvy s kupujúcim 49% akcií SPP môže totiž vláda dohodnúť, že SPP nebude hneď od 1. januára 2003 využívať celý priestor, ktorý mu regulátor pre zvýšenie cien vytvorí.  Inými slovami, v zmluve je možné (ak o tom vláda rozhodne) zabezpečiť, že SPP nebude svojim domácim zákazníkom už od 1. januára 2003 účtovať ceny na maximálnej úrovni, akú  stanoví Úrad pre reguláciu sieťových odvetví. 

Určenie ceny, ktorá zohľadňuje ekonomicky  oprávnené náklady a primeraný zisk, tak ako to určuje zákon o regulácii sieťových odvetví, v praxi nie je celkom jednoduché. V tejto cene bude v plnej miere premietnutá nákupná cena zemného plynu, ktorá je závislá na svetovej  cene ropy  a na vývoji kurzu koruny a dolára. Presné určenie ďalších nákladov a primeraného zisku bude závisieť aj od konkrétneho regulačného modelu a tiež od nastavenia parametrov v tomto modeli. Napriek tomu, že práce na detailnom dopracovaní regulačného modelu budú definitívne ukončené až v záverečnej fáze privatizačného procesu, na konečnú úroveň ceny plynu to nebude mať zásadný vplyv. Spôsobuje to najmä fakt, že v prípade SPP tvoria náklady na nákup zemného plynu približne až 90% prevádzkových nákladov distribučnej časti SPP !   

           Rozdelenie nákladov distribučnej časti SPP                    Krytie nákladov distribučnej časti SPP

											

Je pravdepodobné, že predajné ceny zemného plynu budú pri uplatnení navrhovaného scenára až do začiatku roku 2003 prakticky pre všetky kategórie (s výnimkou domácností, ktoré využívajú plyn len na varenie) pod, resp. len veľmi tesne nad hranicou nákupnej ceny od zahraničného dodávateľa. To by znamenalo, že do začiatku roku 2003 budú ceny zemného plynu  pokrývať len náklady SPP na nákup plynu, nebudú však pokrývať jeho ďalšie náklady (spojené s distribúciou a uskladňovaním plynu a plynofikáciou) a už vôbec nie primeraný zisk.

1.	Súčasná situácia 

SPP v súčasnosti predáva zemný plyn na domácom trhu za priemernú cenu 4,68 Sk/m3. 

Cena plynu, za ktorú nakupuje plyn SPP od ruského dodávateľa,  pritom v tomto roku dosiahne v priemere približne 6,07 Sk/ m3. Predajná cena plynu na domácom trhu by samozrejme nemala zahŕňať len nákupnú cenu, ale aj oprávnené náklady a primeraný zisk. Náklady distribúcie a primeraný zisk  pre tento rok  CSFB odhaduje (pri účtovnej hodnote regulovaných aktív,  regulátorom povoleným výnosom z regulovaných aktív na úrovni 12% a súčasných prevádzkových nákladoch) na úrovni 1,66 Sk/m3.  

Regulovaná úroveň ceny plynu (teoretická cena, ktorá by pokrývala oprávnené náklady a primeraný zisk)  teda v súčasnosti na Slovensku predstavuje približne 7,73 Sk/m3.  

To znamená, že súčasná predajná cena zemného plynu dosahuje  v roku 2001 v priemere len 60,5% predpokladanej regulovanej ceny. Súčasnú priemernú predajnú cenu plynu by bolo potrebné zvýšiť o 3,05 Sk/m3, teda o približne 65,2%.  

Porovnanie aktuálnych cien* zemného plynu pre domácnosti  v SR a v ČR (v Sk)

Ročná spotreba	180 m3/rok	1700 m3/rok	6500 m3/rok	
Česká republika	14,66	10,55	9,58	
Slovensko – dnes	8,68	5,56	4,91	
Slovensko – po úprave +19,3%	9,54	6,50	5,69	

*cena vrátane stáleho mesačného poplatku a  DPH (10% v SR, 22% v ČR) pri kurze 1,25 Sk/Kč
Porovnanie aktuálnych cien* zemného plynu pre výrobnú spotrebu  v SR a ČR (v Sk)

	maloodber	stredný odber	veľkoodber	
Česká republika	9	8,13-8,63	7,38-7,88	
Slovensko – dnes	5,43	5,17	5,16	
Slovensko – po úprave +19,3 %	6,49	6,24	6,12-6,20	

*cena vrátane stáleho mesačného poplatku a  DPH (10% v SR, 22% v ČR) pri kurze 1,25 Sk/Kč.

2.	Predpoklady výpočtu

A.	Regulovaná hodnota aktív

Jedným z kľúčových ukazovateľov pri výpočte regulovanej ceny plynu je regulátorom povolená hodnota aktív, ktoré SPP nevyhnutne potrebuje pre distribúciu plynu na domácom trhu. Podľa súčasnej účtovnej hodnoty využíva SPP v oblasti distribúcie plynu aktíva v hodnote približne  22 mld. Sk. 
Vzhľadom k tomu, že Slovensko prešlo obdobím relatívne vysokej inflácie, je pravdepodobné, že investičné náklady na jednoduchú obnovu zariadení na distribúciu plynu v budúcnosti presiahnu úroveň odpisov z týchto aktív. V tom prípade bude regulátor súhlasiť s vyššou úrovňou investícií v porovnaní s odpismi. V dôsledku toho sa bude postupne zvyšovať účtovná hodnota regulovaných aktív a následne príde k postupnému miernemu zvýšeniu cien plynu, pretože tie budú musieť zohľadniť vyššie náklady na financovanie regulovaných aktív. 

B.	Financovanie aktív 

Regulované aktíva potrebné k bezpečnej a spoľahlivej distribúcii zemného plynu je potrebné financovať. Analýza vychádza z predpokladu, že finančná štruktúra SPP sa skladá z dlhu (40%) a vlastného kapitálu (60%).

Takmer bezriziková a bezstarostná investícia, akou je nákup štátnych dlhopisov Slovenskej republiky so splatnosťou desať rokov, prináša investorom v súčasnosti výnosnosť tesne nad 8% ročne. Analýza predpokladá, že SPP bude platiť za dlhodobé úvery výnos 10% pred zdanením. Z porovnania plynárenských spoločností a kapitálových trhov porovnateľných so Slovenskom CSFB odhaduje, že cena vlastného kapitálu sa bude pohybovať na úrovni asi 15,6%.

Pre scenáre v tomto  dokumente sa pre SPP uvažuje s váženou priemernou cenou kapitálu 12%. Tomu zodpovedá aj výnos z regulovaných aktív.

C.	Kurz dolára

Kurz dolára má kľúčovú úlohu pri nákupe plynu, ktorého cena je určená v dolároch. Kurz koruny a dolára je odvodený od predpokladaného rozdielu medzi infláciou na Slovensku a v USA. (Príloha 1)

D.	Vývoj nákupnej ceny plynu a nakupovaných objemov

Scenár pripravený privatizačným poradcom predpokladá, že nákupná cena zemného plynu sa bude v budúcnosti odvíjať od ceny ropy Brent. Jej predpokladané ceny na relatívne dlhé obdobie sú k dispozícii na komoditnom trhu.  (Príloha 2)

3.	Scenára postupného narovnávania cien plynu

Súčasný, približne 65% rozdiel medzi aktuálnou predajnou cenou zemného plynu na Slovensku a cenou, ktorá by zohľadňovala ekonomicky  oprávnené náklady a primeraný zisk, je možné odstrániť mnohými spôsobmi. Na jednej strane by to mohol byť okamžitý skok na regulovanú úroveň, čo by však spôsobilo značný šok pre slovenskú ekonomiku. Na opačnej strane širokého spektra možností je udržiavanie cien plynu na súčasných úrovniach, resp. len veľmi pomalé zvyšovanie, napríklad v priebehu 10 rokov. Tento druhý variant by však viedol k ohrozeniu bezpečnosti a spoľahlivosti zásobovania plynom. 

S budúcim investorom je možné dohodnúť, že počas obmedzenej doby nebude SPP využívať úplné regulované ceny. Tento ústupok bude vyvážený znížením výnosu z privatizácie SPP. Ministerstvo hospodárstva SR odporúča vláde nasledovný model prechodu cien zemného plynu na regulovanú úroveň: 

1.	Zvýšenie cien zemného plynu v jednotlivých kategóriách v priemere o 19,3% k 1.10. 2001

Týmto zvýšením by cena zemného plynu pre domácich spotrebiteľov dosiahla 72% regulovanej úrovne, čo je úroveň na dolnej hranici akceptovateľnosti.

2.	Zvýšenie cien zemného plynu na 90% regulovanej úrovne k 1. januáru 2003 

Pri naplnení predpokladov uvedených v Prílohe 2 by zvýšenie cien zemného plynu na 90% regulovanej úrovne znamenalo zvýšenie v priemere o 14,3%. 

3.	Zvýšenie cien zemného plynu na 100% regulovanej úrovne k 1. januáru 2004 

Pri naplnení predpokladov uvedených v Prílohe 2 by zvýšenie cien zemného plynu na 100% regulovanej úrovne znamenalo zvýšenie v priemere o 12,2%.

Pri uplatnení tohto scenára a naplnení predpokladov by SPP zaznamenal v roku 2002  výpadok tržieb z titulu rozdielu medzi skutočnou predajnou cenou a cenou na regulovanej úrovni vo výške 13 mld. Sk a ďalších 5,4 mld. Sk v roku 2003. Výsledkom by bolo zníženie ocenenia SPP o takmer 12 mld. Sk v porovnaní s okamžitým skokom na regulovanú úroveň.  
 
Maximálne ceny zemného plynu bude od roku 2003 určovať nezávislý Úrad pre reguláciu sieťových odvetví v súlade so zákonom č. 276/2001 Z.z. Úrad vznikol  1. augusta 2001 a má teda takmer jeden a pol roku na to, aby dôsledne preskúmal ekonomickú oprávnenosť nákladov SPP. Na základe tejto analýzy bude úrad rozhodovať o uznaní, resp. neuznaní jednotlivých nákladov SPP. Výsledkom práce regulačného úradu bude určenie maximálnej ceny zemného plynu, ktorú dodávateľ nemôže prekročiť.

Z hľadiska finančnej situácie SPP i z hľadiska privatizácie tohto podniku by bolo samozrejme ideálnym riešením okamžité narovnanie cien zemného plynu. Ohraničením z druhej strany je 1. január 2004, dokedy by podľa privatizačného poradcu mali najneskôr ceny dosiahnuť regulovanú úroveň. Ide jednak o referenčný dátum pre vstup Slovenska do Európskej únie a čo je rovnako dôležité, neochota vlády narovnať ceny ani do roku 2004 (teda v priebehu 2,5 roku) by bola podľa názoru privatizačného poradcu veľmi zlým signálom pre potenciálnych investorov v prebiehajúcej medzinárodnej súťaži na kúpu 49% akcií SPP. To by mohlo podstatne znížiť výnos z privatizácie o hodnotu, ktorou by investor „ocenil“ neistotu, či k narovnaniu cien vôbec príde.  

Vyššie uvedený návrh je teda kompromisným riešením, ktoré vzniklo aj na základe dlhých diskusií s privatizačným poradcom. Narovnanie cien zemného plynu je však prirodzene možné aj inými spôsobmi. Niektoré ďalšie možnosti sú aj spolu s konkrétnymi finančnými dopadmi na SPP, uvedené v Prílohe 3.

V scenároch uvedených v Prílohe 3 je uvedený vývoj  priemernej ceny plynu. V skutočnosti sú však medzi jednotlivými kategóriami odberateľov značné rozdiely. Keďže analýza fungovania a nákladov jednotlivých činností SPP ešte nie je dokončená, v súčasnosti nie je možné určiť regulovanú úroveň pre jednotlivé kategórie. Vzhľadom na to, že ceny pre domácnosti (najmä pri nízkej spotrebe) sú už v súčasnosti vyššie ako ceny pre výrobnú spotrebu, rozdiely v tempe narovnávania cien v jednotlivých kategóriách nebudú výrazné.  

Dopad 19,3-percentného zvýšenia ceny zemného plynu na jednotlivé kategórie :

A/ Domácnosti 

Kategória	Súčasná cena s DPH 	Cena po zvýšení s DPH	
D1 ( do 200 m3 /rok)	7,40 Sk/m3 + 8,60 Sk/mes.	8,75 Sk/m3 + 10,30Sk/mes.	
D2 (201 – 1700  m3/rok)	5,10 Sk/m3 + 46,50 Sk/mes.	6,10 Sk/m3 + 54,50 Sk/mes.	
D3 (1701 – 6500  m3/rok)	4,40 Sk/m3 + 146,00 Sk/mes.	5,25 Sk/m3 + 175,00 Sk/mes.	

B/ Výrobná spotreba 

Kategória	súčasné tarify
	tarify po úprave cien
(bez DPH)	tarify po úprave cien
(s 10% DPH)	
MO – do 60 tis.m3 /rok	4.94*	5,88*	6,47*	
V1 – 60 – 400 tis.m3	4,70	5,67	6,24	
V2 – 400 tis. – 2 mil.m3	4,70	5,64	6,20	
V3 – 2 – 25 mil.m3	4,70	5,62	6,18	
V4 – 25 – 300 mil.m3	4,69	5,58	6,14	
V5 – nad 300 mil.m3	4,69	5,56	6,12	
 * vrátane stáleho mesačného platu 

Úprava tarifných podmienok pre odberateľov v kategórii  výrobná  spotreba je konkretizovaná v Prílohe 5. 

4.	Vývoj cien tepla

Priemerná cena palivovej zložky tepla dosiahne v roku 2001 podľa údajov Slovenskej energetickej agentúry 135 Sk/GJ. Zvýšením ceny zemného plynu o 19,3% sa zvýši podiel palivovej zložky v cene tepla v priemere na 162 Sk/GJ, teda o 27 Sk/GJ.

Keďže priemerná cena tepla sa v tomto roku pohybuje na úrovni okolo 300 Sk/GJ, tj. podiel palivovej zložky v cene je cca. 45%, zvýšenie reálnej ceny tepla z titulu zvýšenia ceny zemného plynu o 19,3% bude predstavovať menej ako 10%.

Cena tepla je v súčasnosti určovaná cenovými orgánmi pre každý tepelný zdroj osobitne. Uplatňuje sa síce regulácia prostredníctvom určenia maximálnej ceny tepla, ktorej aktuálna výška je  420 Sk/GJ, táto suma je však prekračovaná len vo výnimočných prípadoch. Vtedy štát odberateľom tepla kompenzuje rozdiel medzi ich skutočnou cenou a maximálnou cenou, určenou výmerom okresného úradu.

Vzhľadom na minimálny počet prípadov, kedy MF SR a MH SR povoľujú prekročenie maximálnej ceny tepla, nie je podľa Ministerstva hospodárstva SR potrebné upravovať úroveň maximálnej ceny tepla.

5.	Dopady zvýšenia cien zemného plynu na podnikateľskú sféru, obyvateľstvo a makroekonomiku

A.	Dopad na podnikateľskú sféru 

Ceny, za ktoré v súčasnosti predáva SPP zemný plyn podnikateľskej sfére sú nižšie, ako ceny ktoré platí SPP svojmu zahraničnému dodávateľovi zemného plynu. Priemerná predajná cena pre výrobnú spotrebu je v súčasnosti 4,72 Sk/m3  a cena, za ktorú SPP plyn nakupuje na ukrajinskej hranici je pritom 6,07 Sk/m3. 

Predajná cena zemného plynu pre výrobnú spotrebu teda nepokrýva ani minimálnu časť oprávnených nákladov (okrem nákupu zemného plynu) a primeraného zisku. SPP tak nepriamo dotuje podnikateľskú sféru a tak zvyšuje jej ziskovosť a konkurencieschopnosť voči zahraničným podnikateľom. Táto situácia zostane zachovaná aj po zvýšení cien zemného plynu o 19,3% na úroveň 5,65 Sk/m3. Nepriame dotácie smerujúce z SPP do podnikateľskej sféry budú teda pretrvávať, zníži sa len ich rozsah. 

Zvýšenie cien zemného plynu sa prejaví zvýšením umelo podhodnotených nákladov podnikateľských subjektov, spojených s nákupom plynu. Výsledkom môže byť zníženie hospodárskeho výsledku, MH SR však predpokladá, že prakticky všetky podnikateľské subjekty sa so zvýšením cien zemného plynu dokážu vysporiadať a zvýšenie cien zemného plynu o 19,3% nebude mať významnejšie dôsledky ani na zníženie  zamestnanosti. Tento predpoklad sa opiera aj o vyhodnotenie ziskovosti najvýznamnejších odberateľov za rok 2000 v jednotlivých odvetviach a o fakt, že podnikateľská sféra v súčasnosti pociťuje pozitívne dopady podstatného zníženia úrokových sadzieb a tiež poklesu sadzby dane z príjmov právnických osôb.   

V roku 2000 bolo na Slovensku 30 spotrebiteľov s ročnou spotrebou prevyšujúcou                25 miliónov m3  zemného plynu. V uvedenom roku odobrali títo spotrebitelia až 36,5% celkovej spotreby zemného plynu na Slovensku. S výnimkou energetiky ide o súkromné podniky, často zahraničné, ktoré štát prostredníctvom SPP finančne podporuje v objeme niekoľkých miliárd korún ročne. 

Dopad zo zvýšenia cien zemného plynu o 19,3% na vybrané odvetvia je uvedený v Prílohe 6. SPP má k dispozícii tiež individuálne údaje o jednotlivých podnikoch aj so sumami, ktorými boli tieto podniky v poslednom období nepriamo dotované.

Podľa predpokladu Štatistického úradu SR (ŠÚ SR) zaznamená index cien výrobcov v priemysle z titulu zvýšenia cien zemného plynu o 19,3% v októbri nárast o 1,2 percentuálneho bodu. Index cien vstupov do poľnohospodárstva by sa mal zvýšiť o 0,5%.

B.	Dopad na obyvateľstvo

Podľa údajov ŠÚ SR dosiahnu výdavky priemernej domácnosti na nákup zemného plynu v 3. štvrťroku 2001 474 Sk. Zvýšenie týchto výdavkov o 19,3% predstavuje 91 Sk. Výdavky priemernej domácnosti na nákup tepla a teplej vody v 3. štvrťroku 2001  dosiahli 697 Sk. Zvýšenie ceny zemného plynu o 19,3%, vrátane následného zvýšenia ceny tepla a teplej vody teda zvýši výdavky priemernej domácnosti mesačne o 161 Sk. 

Uvedené zvýšenie bude čiastočne kompenzované znížením daňového zaťaženia fyzických osôb od januára 2002, ale aj zvýšením dôchodkov od októbra 2001. Zvýšenie cien zemného plynu bude navyše zohľadnené aj pri najbližšej novelizácii zákona o príspevku  na bývanie.  

C.	Dopad na makroekonomiku

Zvýšenie cien zemného plynu o 19,3% a následné zvýšenie cien tepla sa podľa prognózy ŠÚ SR prejaví na raste spotrebiteľských cien o 1,1%.

Národná banka Slovenska vo svojej aktuálnej prognóze vývoja inflácie pre tento a nasledujúci rok ešte počíta s úpravami regulovaných cien podľa kalendára úprav regulovaných cien z mája 1999. Tento kalendár počítal v roku 2002 so zvyšovaním regulovaných cien približne na rovnakej úrovni ako v roku 2001 - priemerné zvýšenie regulovaných cien o 16,6% a ich príspevok k inflácii 3 percentuálne body. Za tohto predpokladu očakáva NBS v budúcom roku infláciu na úrovni 6,3-7,8%. 

Pri naplnení predpokladu, že v tomto a v budúcom roku už nepríde k úpravám ďalších regulovaných cien, bude inflácia v roku 2002 podstatne nižšia ako uvedených 6,3-7,8%, a bude sa pohybovať približne len na úrovni okolo 5%. 

Zvýšenie cien zemného plynu bude mať pozitívny dopad na príjmy štátneho rozpočtu. Zvýšenie tržieb SPP sa totiž prakticky celé prejaví vo vyššom zisku SPP a tým aj vyššej platbe dane z príjmov právnických osôb. 

Kým daňová povinnosť SPP za rok 1999 predstavovala 6,2 mld. Sk, v roku 2000 to bolo už len 1,9 mld. Sk a za 1. polrok 2001 len 315 mil. Sk (SPP realizoval vzhľadom na transformáciu š.p. na a.s. mimoriadne daňové priznanie).

V prípade realizácie navrhovaného zvýšenia by mali tržby a následne aj zisk SPP vzrásť za tri mesiace roku 2001 a celý rok 2002 o viac ako 8,5 mld. Sk. Aj v prípade, že sadzba dane z príjmov právnických osôb bude v roku 2002 len 25%, by zlepšenie hospodárskeho výsledku SPP predstavovalo zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu o viac ako 2 mld. Sk. 

6.	Regulácia cien plynu do 1. januára 2003  

Cenová regulácia plynu prejde do kompetencie Úradu pre reguláciu v sieťových odvetviach  1. januára 2003. Do tohto termínu budú ceny plynu regulované tak ako doteraz, na základe zákona o cenách. Kompetencie z tohto zákona má MF SR. 
 
Predajné ceny pre  domácich zákazníkov sú v súčasnosti regulované dvomi spôsobmi:

A.	Maximálne ceny. Pri tomto spôsobe určí Ministerstvo financií maximálne ceny pre jednotlivé kategórie. Ide o úradne stanovené neprekročiteľné cenové limity. Tento druh regulácie cien zemného plynu sa využíva pre kategóriu domácností. 

B.	Vecne usmerňované ceny.  Tento spôsob regulácie, ktorý sa uplatňuje pre kategóriu výrobná spotreba, umožňuje dodávateľovi premietať do ceny ekonomicky oprávnené náklady a primeranú mieru zisku. Predajné ceny pri takejto regulácii nepodliehajú schvaľovaniu MF SR, SPP má pri ňom len informačnú povinnosť voči MF SR a MH SR.

Napriek tomu, že predajné ceny plynu pre výrobnú spotrebu sú vecne usmerňované, SPP  nepristúpilo k zvýšeniu cien pre výrobnú spotrebu na úroveň, ktorá by zohľadňovala   ekonomicky oprávnené náklady a primeranú mieru zisku. Aj vzhľadom na právny poriadok Slovenskej republiky, ktorý upravuje povinnosti pri správe zvereného majetku, by tak mali manažéri SPP urobiť čo najskôr. Inak budú poškodzovať SPP a tým niesť riziko potrestania. 

Vzhľadom na to, že okamžitý nárast cien plynu pre výrobnú spotrebu na úroveň, ktorá by zohľadňovala   ekonomicky oprávnené náklady a primeranú mieru zisku, by mal výrazne negatívny dopad na mnohé podniky (a prostredníctvom centrálnej výroby tepla aj na obyvateľstvo), je nevyhnutné zmeniť spôsob regulácie cien plynu pre výrobnú spotrebu. Doterajšie vecné usmerňovanie cien je nevyhnutné nahradiť reguláciou úradným určením maximálnej ceny.

Prílohy:

1.	Predpokladaný kurz koruny a dolára
2.	Predpokladaná nákupná cena zemného plynu a nakupované objemy
3.	Scenáre postupného zvyšovania cien zemného plynu 
4.	Otvorenie trhu so zemným plynom
5.	Úprava tarifných podmienok pre odberateľov v kategórii  výrobná  spotreba 
6.	Dopad zvýšenia cien zemného plynu o 19,3% na vybrané odvetvia