Dôvodová správa

 Všeobecná časť

Účelom predkladaného vládneho návrhu zákona o orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov je riešiť výkon štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti po zániku okresných úradov a zrušení Národného úradu práce, najmä určiť právne rámce orgánov štátnej správy a ich činností, zjednodušiť administratívu a skvalitniť výkon poskytovania služieb v uvedených oblastiach, čím sa spružní aj trh práce a zefektívni a sprehľadní využitie verejných prostriedkov.

Orgánmi miestnej štátnej správy pre výkon štátnej správy na úseku sociálnych vecí sú toho času podľa zákona č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy v znení neskorších predpisov krajské úrady a okresné úrady, odbory sociálnych vecí. 

Na úseku služieb zamestnanosti štát zveril zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti Národnému úradu práce ako verejnoprávnej inštitúcii niektoré činnosti na zabezpečenie politiky trhu práce, ktorú táto verejnoprávna inštitúcia vykonáva na centrálnej, krajskej a okresnej úrovni samosprávnymi orgánmi a výkonnými orgánmi.
	
Územná pôsobnosť orgánov miestnej štátnej správy je upravená zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, podľa ktorého kraje a okresy sú územnými obvodmi na výkon pôsobnosti orgánu štátu.

	Napriek skutočnosti, že súčasné usporiadanie  orgánov miestnej štátnej správy má isté výhody, napr. centrálne finančné zabezpečenie prevádzkových činností, širší repertoár  poskytovaných služieb občanom na jednom mieste, nespornými nevýhodami sú zložité riadiace vzťahy a problémy s koordináciou výkonu, oddelenie zodpovednosti ústredných  orgánov štátnej správy za odborné riadenie odvetvovej miestnej štátnej správy od riadenia finančných procesov, rozdelenie zodpovednosti medzi viaceré ústredné orgány štátnej správy, nízka prehľadnosť finančných tokov, prevádzkovanie kompletných úradov pre všetky úseky štátnej správy vo všetkých územných obvodoch bez skutočného zohľadňovania potrieb danej lokality a jej obyvateľov a pod.

Hlavným dôvodom na zmeny v organizácii miestnej štátnej správy na úseku sociálnych vecí, rodiny a na zmeny v oblasti služieb zamestnanosti je potreba modernizácie výkonu štátnej správy vo všetkých oblastiach výkonu štátnej správy, vrátane oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti.      

Navrhované zmeny v organizácii miestnej štátnej správy v odvetvovej pôsobnosti Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky vychádzajú nielen z nevyhnutnej potreby riešiť otázku výkonu štátnej správy v danej oblasti po zániku okresných úradov, ale v prvom rade majú za cieľ zmodernizovať výkon štátnej správy tak, aby bola štátna správa vykonávaná a  organizovaná flexibilne, diferencovane podľa potrieb obyvateľov a regiónov v ktorých žijú, a aby boli zabezpečené rovnaké podmienky pre všetkých občanov pri výkone štátnej správy v predmetnej oblasti a  aby bol výkon štátnej správy zabezpečovaný na potrebnej kvantitatívnej a osobitne  kvalitatívnej úrovni.

 Navrhované zmeny na usporiadanie štátnej správy na úseku sociálnych vecí, rodiny a  služieb zamestnanosti vychádzajú  tiež  zo skutočnosti, že okresné úrady práce a odbory sociálnych vecí okresných úradov v jednotlivých regiónoch riešia, resp. pomáhajú riešiť, i keď osobitnými prístupmi a postupmi, nepriaznivú sociálnu situáciu  do určitej miery  totožnej skupiny obyvateľov. 

	Vzhľadom na skutočnosť, že súčasný systém výkonu štátnej správy na úseku sociálnych vecí, rodiny a výkon služieb zamestnanosti nie je schopný  pružne a komplexne reagovať na potreby praxe, je treba pristúpiť k radikálnym zmenám v organizačnom zabezpečení  výkonu miestnej štátnej správy v danej oblasti.  

 Navrhovaný výkon  štátnej správy plne korešponduje s prebiehajúcimi pripravovanými zmenami v sociálnej sfére.

Právnym rámcom usporiadania výkonu štátnej správy na miestnej úrovni je návrh zákona o orgánoch  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Jeho prijatím sa vytvoria právne, inštitucionálne, personálne, materiálno-technické a výchovno-vzdelávacie podmienky na   výkon štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti v novo navrhovaných orgánoch  štátnej správy. 

Návrh zákona upravuje  zriadenie, postavenie a pôsobnosť  orgánov  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a rodiny a v oblasti služieb zamestnanosti. Orgánmi  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a rodiny a služieb zamestnanosti sú Ústredie sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky (ďalej len „ústredie“) a územné úrady sociálnych vecí a služieb zamestnanosti (ďalej len „územný úrad“). Ústredie sa zriaďuje ako rozpočtová organizácia štátu, ktorá je svojimi finančnými vzťahmi zapojená na rozpočet Ministerstva práce,  sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, so sídlom v Bratislave pre územné obvody všetkých územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti. Územné úrady sa zriaďujú ako rozpočtové organizácie štátu, ktoré sú zapojené svojimi finančnými vzťahmi na rozpočet ústredia, a to pre územné obvody jedného alebo viacerých okresov v rámci územného obvodu jedného samosprávneho kraja. Ústredie  a územné úrady môžu na zabezpečenie výkonu niektorých činností zriaďovať a zrušovať pracoviská mimo svojho sídla. 

Pri spracovaní návrhov na nové územné usporiadanie pôsobnosti orgánov miestnej štátnej správy bolo jedným z kritérií dodržanie územného usporiadania samosprávnych krajov, ďalej prepojenie na ostatné úrady a služby, dostupnosť, demografické ukazovatele a pod.      

Cieľom predkladanej právnej úpravy je  vytvorenie siete orgánov  štátnej správy, ktorá prostredníctvom ústredia,  územných úradov a   pracovísk riadených ministerstvom zaistí výkon štátnej správy na zodpovedajúcej kvalitatívnej a  kvantitatívnej úrovni, zároveň, po zrealizovaní navrhovaných zmien, bude výkon štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a   služieb zamestnanosti  pre  jednotlivca   a jeho rodinu v rovnakej alebo bližšej vzdialenosti ako v súčasnosti.

 Popri efektívnejšom a kvalitnejšom výkone úloh na úseku sociálnych vecí a rodiny sa predpokladá i výrazné posilnenie úlohy služieb zamestnanosti pri predchádzaní vzniku dlhodobej nezamestnanosti a cielenom prístupe k občanom vedeným v evidencii nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie a k občanom v hmotnej núdzi, spružnenie trhu práce a motivácia týchto občanov zamestnať sa. Väčší podiel času a prostriedkov bude napr. venovaný konkrétnej cielenej a na profesionálnom základe vykonávanej práci s klientom a jeho rodinou v prirodzenom sociálnom prostredí, rozsiahlejším a adresnejším aktivitám venovaným konkrétnej osobe a to najmä absolventom škôl a krátkodobo nezamestnaným občanom, pretože pri obidvoch skupinách je vysoká pravdepodobnosť úspechu pri skorom a razantnom zásahu.  

Výkon  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti bude zabezpečovaný zamestnancami, ktorí tieto činnosti vykonávajú na súčasných odboroch sociálnych vecí krajských úradov, odboroch sociálnych vecí okresných úradov, generálnom riaditeľstve Národného úradu práce, krajských úradoch práce a okresných úradoch práce. 

Navrhované riešenie usporiadania miestnej štátnej správy, okrem zvýšenia kvality výkonu samotných odborných činností, zjednoduší riadiace vzťahy zjednotením riadiacej a kontrolnej činnosti, zvýši zodpovednosť Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky za tok finančných prostriedkov i za kvalitu výkonu štátnej správy v jednotlivých regiónoch, zjednoduší prípravu štátneho rozpočtu a sprehľadní financovanie, zabezpečí flexibilitu výkonu štátnej správy (s možnosťou zriaďovania  pracovísk podľa potreby občanov) a umožní lepšiu koordináciu poskytovania pomoci občanom, vzhľadom na špecifické podmienky a potreby daných regiónov, umožní účinnejšiu spoluprácu v danej oblasti s orgánmi miestnej samosprávy, ako aj s inými subjektami, atď.

	V súvislosti s navrhovanou právnou úpravou je potrebné ďalšími článkami zmeniť zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov,  zmeniť a doplniť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov,  doplniť zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zmeniť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, doplniť zákon č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa v znení zákona č. 658/2002 Z. z., doplniť zákon č. 280/2002 Z. z. o rodičovskom príspevku v znení zákona č. 643/2002 Z. z., doplniť zákon č. 235/1998 Z. z. o príspevku pri narodení dieťaťa, o príspevku rodičom,   ktorým sa súčasne narodili tri deti alebo viac detí alebo ktorým sa v priebehu dvoch rokov opakovane narodili dvojčatá a ktorým sa menia ďalšie zákony, doplniť zákon č. 265/1998 Z. z. o pestúnskej starostlivosti a o príspevkoch pestúnskej starostlivosti, doplniť zákon č. 236/1998 Z. z. o zaopatrovacom príspevku, doplniť zákon č. 238/1998 Z. z. o príspevku na pohreb a doplniť zákon č. 300/1999 Z. z. o príspevku na bývanie. 

Súčasťou  predkladaného návrhu  je aj návrh zmien a doplnení  zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, ktorých cieľom je právna úprava prechodu niektorých pôsobností v oblasti sociálnej pomoci z krajských úradov a okresných úradov na vyššie územné celky a prenos niektorých úloh štátnej správy na obec. Decentralizácia niektorých pôsobností  sa navrhuje  vykonať nad rámec zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov  štátnej správy na obce a na vyššie územné celky v súlade so zámermi vlády v oblasti decentralizácie a modernizácie verejnej správy.

 Navrhuje sa prechod zriaďovateľskej a kontrolnej pôsobnosti k zariadeniam sociálnych služieb, a to ku krízovému stredisku a  resocializačnému stredisku, ktoré zriaďuje a kontroluje v rámci svojej pôsobnosti okresný úrad  a k domovu sociálnych služieb pre deti, ktorým sa poskytuje starostlivosť celoročne, ktoré zriaďuje a kontroluje v rámci svojej pôsobnosti krajský úrad. Obce a samosprávne kraje majú možnosť zriaďovať tieto typy zariadení sociálnych služieb podľa zákona o sociálnej pomoci.
   
Navrhovanou úpravou  prechodu pôsobností sa zabezpečí  poskytovanie sociálnych služieb občanom na zodpovedajúcej kvalitatívnej a kvantitatívnej úrovni pri zohľadnení regionálnych potrieb, najmä odstránenie duplicít a jasná deľba kompetencií v oblasti výkonu sociálnej pomoci. 

Súčasťou návrhu je i právna úprava prenosu výkonu štátnej správy  z orgánov miestnej štátnej správy na  obce, konkrétne úprava prenosu výkonu štátnej správy v oblasti výkonu sociálnej prevencie pre plnoletých. Cieľom navrhovanej právnej úpravy je o. i. realizácia prvej etapy  postupného presunu pôsobností (ako prenesený výkon štátnej správy výkon samosprávnej pôsobnosti) v oblasti sociálnoprávnej ochrany  detí a sociálnej prevencie zo štátnych orgánov sociálnej pomoci na samosprávne orgány.

Vzhľadom na obsah a ciele sociálno-právnej ochrany  a sociálnej prevencie  je nutné  rozložiť prenos pôsobností na dlhšie časové obdobie - prenos kompetencií  v tejto oblasti bude realizovaný postupne tak, aby boli vytvorené legislatívne a najmä personálne a materiálno technické podmienky na výkon kompetencií, ktorý  musí plne garantovať štát. 
 	
Základom postupného prenosu kompetencií je  postupné zvládnutie už  prenesených kompetencií územnou samosprávou. Postupný prenos kompetencií  (osobitne pri  oddelení garancie štátu za ochranu práv detí  od výkonu opatrení na ochranu práv detí) sa môže uskutočniť len vtedy, ak bude jednoznačné, že územná samospráva dokáže zabezpečiť výkon sociálnej prevencie  pre plnoletých, sociálnej prevencie  pre maloletých a najmä sociálno-právnej ochrany detí najmenej v takom rozsahu a na takej úrovni, na akej je jej výkon zabezpečený v súčasnosti štátnou správou.    
	
Z tohto dôvodu  sa ako prvé v tejto oblasti navrhuje preniesť na obce výkon štátnej správy v oblasti sociálnej prevencie pre plnoletých. Vzhľadom na celkovú náročnosť vykonávania sociálnej prevencie pre plnoletých ( vykonáva sa napr. pre plnoletých občanov po prepustení z výkonu trestu odňatia slobody, z výkonu väzby,  pre drogovo závislých a pod), ale i vzhľadom na jej neatraktívnosť  a zároveň  nevyhnutnosť a potrebnosť sa navrhuje  zabezpečenie jej výkonu  ako preneseného výkonu štátnej správy,  pričom štát s prenesením úloh na obec poskytne obci potrebné prostriedky na ich plnenie.

Navrhovaná právna úprava je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi,  dohovormi Medzinárodnej organizácie práce, najmä s Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 88/1948 o organizácii služieb pre sprostredkovanie práce, Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 142/1975 o poradenstve pre voľbu povolania a odbornej výchove pre rozvoj ľudských zdrojov, Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 122/1964 o politike zamestnanosti, ako aj ďalšími  medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

	Dopady realizácie navrhovanej právnej úpravy sú uvedené v Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, s ktorou Ministerstvo financií Slovenskej republiky vyjadrilo písomný súhlas listom z 5. júna 2003, č. 8602/2003-81. 

	Návrh zákona bol prerokovaný v Rade hospodárskej a sociálnej dohody Slovenskej republiky v dňoch 21. mája 2003 a 30. mája 2003 a v Legislatívnej rade vlády Slovenskej republiky bol prerokovaný v dňoch 3. júna 2003 a 10. júna 2003. 

	Vláda Slovenskej republiky na svojom zasadnutí dňa 11. júna 2003 predmetný návrh zákona schválila.

Doložka zlučiteľnosti

návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona: Zákon o  orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 
a)	Problematika návrhu zákona nie je prioritou aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení, Bielej knihy, Partnerstva pre vstup, Národného programu pre prijatie acquis communautaire, screeningu, Pravidelnej správy Európskej komisie o stave pripravenosti Slovenskej republiky na členstvo v Európskej únii a Prioritnou úlohou vlády Slovenskej republiky  na rok 2003.
Návrh zákona nebol úlohou zahrnutou do Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003,
      b)   V práve Európskej únie nie je problematika návrhu zákona upravená.	

4.	Problematika návrhu zákona:
a)	
b)	problematika návrhu zákona nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
c)	
d)	problematika návrhu zákona nie je upravená ani v práve Európskej únie.

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: Vyjadrovanie stupňa zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev  a právom Európskej únie je bezpredmetné.

6.	Gestor: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
Bezpredmetné.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: Osobná účasť expertov Európskej únie a domácich expertov, ani iná forma expertnej spolupráce pri príprave návrhu zákona nebola. 

Osobitná časť

K čl. I

K § 1

Predmetnú právnu úpravu si vyžiadala potreba modernizácie výkonu štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti, ako súčasť systémového riešenia s pripravovanými zmenami v iných oblastiach, najmä s dôchodkovou reformou, reformou verejnej správy a ďalšími. Predkladaný návrh zákona upravuje zriadenie, postavenie a pôsobnosť  orgánov  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí,  rodiny a služieb zamestnanosti. 

K § 2 
Navrhuje sa, aby štátnu správu v oblasti sociálnych vecí, rodiny a  služieb zamestnanosti vykonávali nové orgány štátnej správy, a to Ústredie sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky a územné úrady sociálnych vecí  a služieb zamestnanosti. Nové orgány  štátnej správy nadväzujú na pripravovanú reformu inštitúcií sociálneho systému a trhu práce a majú ovplyvniť kvalitu fungovania systému v upravovanej oblasti.
K § 3 
Na rozdiel od súčasnej právnej úpravy sa Ministerstvu práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) rozširuje riadiaca a vecná pôsobnosť pri výkone štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a  služieb zamestnanosti.  Ministerstvo ako ústredný orgán štátnej správy vo vyššie uvedených oblastiach bude  okrem iného, riadiť a kontrolovať výkon štátnej správy uskutočňovanej Ústredím sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky a územnými úradmi sociálnych vecí  a  služieb zamestnanosti, schvaľovať vnútornú organizačnú štruktúru Ústredia sociálnych vecí a služieb zamestnanosti a v tých prípadoch, keď si to ministerstvo vyhradí,  schvaľovať návrhy Ústredia sociálnych vecí a služieb zamestnanosti a územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti na zriadenie a zrušenie pracovísk. Do pôsobnosti ministerstva sa navrhuje ustanoviť aj časť kompetencií, ktoré v súčasnosti vykonáva ministerstvo ako orgán zabezpečujúci politiku trhu práce podľa zákona o zamestnanosti a plní  ďalšie úlohy, ak tak ustanoví osobitný predpis. Navrhovanými kompetenciami sa predpokladá  zvýšenie zodpovednosti ministerstva za riadenie finančných procesov, ale najmä zodpovednosť za priamy výkon  štátnej správy. 
K § 4
Zriaďuje sa Ústredie sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky (ďalej len „ústredie“) ako rozpočtová organizácia štátu so sídlom v Bratislave, ktorá je svojimi príjmami a výdavkami zapojená na rozpočet ministerstva.  Ústredie sa zriaďuje na zabezpečenie výkonu štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a  služieb zamestnanosti pre územné obvody všetkých územných úradov sociálnych vecí a služieb zamestnanosti. Bude zároveň aj služobným úradom podľa zákona č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o štátnej službe“) pre všetkých zamestnancov ústredia a zamestnancov pracovísk, pokiaľ sú zriadené. Navrhovaná právna úprava nepočíta s existenciou úradov  štátnej správy na krajskej úrovni. 
Generálny riaditeľ, ktorý je štatutárnym zástupcom ústredia riadi a zodpovedá za činnosť orgánov štátnej správy v daných oblastiach ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. V záujme zvýšenia zodpovednosti a vplyvu štátu nad výkonom činností orgánov  štátnej správy, generálneho riaditeľa ústredia vymenúva a odvoláva minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Generálny riaditeľ je súčasne aj vedúcim služobného úradu, ktorým  je ústredie, z dôvodu, že ako štatutárny zástupca bol vymenovaný do funkcie podľa osobitného predpisu.
Ústredie vykonáva štátnu správu v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a plní úlohy  podľa osobitných predpisov, najmä na úsekoch štátnych sociálnych dávok, sociálnej pomoci, evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie a evidencie voľných pracovných miest, sprostredkovania zamestnania, vykonáva v druhom stupni štátnu správu vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni rozhoduje územný úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti, ako aj ďalšie úlohy. Týmito osobitnými predpismi sú  zákon č. 540/2001 Z. z. o štátnej štatistike, zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, zákon č. 281/2002 Z. z. o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa v znení zákona č. 658/2002 Z. z., zákon Národnej rady  Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov. Ústredie plní aj ďalšie úlohy, ktorými sú napríklad činnosti spojené s riadiacou a organizačnou pôsobnosťou,  spolupráca na úrovni regiónu a plnenie úloh vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, napríklad zo zmlúv o vzájomnom zamestnávaní občanov, ktoré realizuje v súčasnosti Národný úrad práce, ako aj z dohovorov Medzinárodnej organizácie práce. V súvislosti s Dohovorom Medzinárodnej organizácie práce č. 88 o organizácii služieb pre sprostredkovanie práce sa napríklad pre ústredie ustanovuje kompetencia organizovať a zabezpečovať odbornú prípravu a systematické odborné vzdelávanie zamestnancov orgánov  štátnej správy. Vstup Slovenskej republiky do Európskej únie si vyžaduje riešiť aj export  dávok štátnej sociálnej podpory. Navrhuje sa preto, aby ústredie ako orgán  štátnej správy, bolo príslušným orgánom pre koordináciu štátnych sociálnych dávok poskytovaných podľa osobitných predpisov.
K § 5
Zriaďuje sa územný úrad sociálnych vecí a služieb zamestnanosti (ďalej len „územný úrad“) ako rozpočtová organizácia štátu, ktorá je  svojimi príjmami a výdavkami zapojená na rozpočet ústredia. Na zabezpečenie výkonu štátnej správy sa navrhuje zriadiť územné úrady s miestnou pôsobnosťou pre územný obvod jedného alebo viacerých okresov v rámci územného obvodu kraja. Sieť územných úradov teda nebude identická s dnešnými sídlami orgánov všeobecnej štátnej správy (okresné úrady), avšak osobitná úprava miestnej pôsobnosti úradov bude rešpektovať územné obvody okresov ako aj samosprávnych krajov. Sídla územných úradov a ich územná pôsobnosť sú vymedzené v prílohe č. 1 a 2. Územný úrad bude taktiež služobným úradom podľa zákona o štátnej službe pre všetkých zamestnancov územného úradu a zamestnancov pracovísk, pokiaľ sú zriadené.
Vedúcim tohto služobného úradu je riaditeľ, na vymenovanie a odvolanie ktorého sa vzťahuje zákon o štátnej službe.  
Územný úrad vykonáva štátnu správu v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti a plní úlohy podľa osobitných predpisov, najmä na úsekoch  uvedených pri ústredí. Okrem už spomenutých úloh vykonáva v prvom stupni štátnu správu v oblasti sociálnych vecí, rodiny  a služieb zamestnanosti a v druhom stupni štátnu správu vo veciach, v ktorých v správnom konaní v prvom stupni rozhoduje a koná obec pri prenesenom výkone štátnej správy alebo zariadenie sociálnych služieb, ktoré zriadil ako rozpočtovú organizáciu alebo príspevkovú organizáciu. 
Osobitne sa ustanovuje územná pôsobnosť územného úradu  na účely organizovania náhradnej rodinnej starostlivosti a zriaďovania zariadení sociálnych služieb, v ktorých sa realizuje rozhodnutie súdu vo veciach maloletých detí. Vzhľadom na skutočnosť, že organizovanie náhradnej rodinnej starostlivosti a plnenie zriaďovateľskej pôsobnosti k zariadeniam sociálnych služieb, v ktorých sa realizuje rozhodnutie súdu vo veciach maloletých detí nie je vhodné a ani účelné centralizovať ani vykonávať na každom územnom úrade a navrhovaný model nepočíta s existenciou úradov  štátnej správy na krajskej úrovni (uvedené činnosti vykonáva v rámci svojej pôsobnosti toho času krajský úrad), je treba predmetný výkon v záujme ochrany práv dieťaťa upraviť osobitne. Sídla a územné obvody územných úradov sú uvedené v prílohe č. 3.
K § 6
Navrhovaná právna úprava vytvára priestor pre výkon štátnej správy tak, aby bola dostupná, vykonávaná a organizovaná flexibilne, diferencovane podľa potrieb obyvateľov a regiónov, v ktorých žijú, aby boli zabezpečené rovnaké podmienky pre všetkých občanov pri výkone štátnej správy v predmetných oblastiach. Ustanovenie umožňuje zriaďovať a zrušovať pracoviská. Predpokladá sa zriadenie 76 pracovísk. Túto možnosť má nielen ústredie, ale aj územný úrad.
K § 7
Na účely konzultácií vo veciach prijímania opatrení v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti si ústredie a územný úrad utvára poradné komisie. Uvedené ustanovenie vychádza z Dohovoru Medzinárodnej organizácie práce  č. 88 o organizácii služieb pre sprostredkovanie práce.
Navrhovaným ustanovením sa umožňuje, aby členmi poradných komisií boli zástupcovia zamestnávateľov, zástupcovia zamestnancov, zástupcovia obcí, zástupcovia samosprávnych krajov, ako aj zástupcovia mimovládnych organizácií, pričom sa vyžaduje rovnaký počet zástupcov zamestnávateľov a zástupcov zamestnancov, ak sú členmi poradnej komisie. Poradnú komisiu, ktorá je poradným a konzultatívnym orgánom ústredia, si utvára aj územný úrad. 
K § 8
V súvislosti so zriadením orgánov  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti sa názvy orgánov v doterajších všeobecne záväzných právnych predpisoch upravujúcich hore uvedené oblasti terminologicky zosúlaďujú s názvami orgánov  štátnej správy navrhovanými týmto zákonom.

K § 9
Navrhuje sa zrušiť verejnoprávnu inštitúciu Národný úrad práce, zriadenú zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti  v nadväznosti na navrhované zriadenie,  ako aj pôsobnosť orgánov  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti. 
K § 10
Osobitne sa upravuje prechod zriaďovateľskej pôsobnosti k zariadeniam sociálnych služieb, ktoré zriaďuje, zrušuje a kontroluje podľa súčasných právnych predpisov krajský úrad a prechod pôsobnosti týkajúcej sa organizovania náhradnej rodinnej starostlivosti (taktiež toho času v pôsobnosti krajského úradu) do pôsobnosti vybraných územných úradov podľa prílohy č. 3
Prechodným ustanovením sa rieši aj prechod správy majetku štátu, ktorú vykonával Národný úrad práce a prevod majetku Národného úradu práce, ktorý je vo vlastníctve Národného úradu práce. Navrhuje sa, aby správa majetku štátu, ktorú vykonával Národný úrad práce prešla dňom 1. januára 2004   na orgány  štátnej správy podľa nasledovného územného princípu: majetok, ktorý slúžil na plnenie úloh generálneho riaditeľstva a krajských úradov práce prechádza do správy ústredia. Majetok, ktorý slúžil na plnenie úloh okresných úradov práce prechádza dňom 1. januára 2004 do správy tých územných úradov, na ktoré prešlo plnenie úloh z doterajších okresných úradov práce.
Majetok, ktorý mal Národný úrad práce  vo vlastníctve prechádza dňom 1. januára 2004 do vlastníctva Slovenskej republiky a do správy ústredia alebo do správy územných úradov podľa rovnakého územného princípu ako správa  majetku štátu.
Prechodné ustanovenie rieši aj prechod finančných prostriedkov správneho fondu na ústredie, a to dňom 1. januára 2004.
Navrhuje sa, aby Ústredie vykonalo finančné vysporiadanie Národného úradu práce podľa tých právnych predpisov, podľa ktorých Národný úrad práce postupoval do 31. decembra 2003 a taktiež  aby ústredie predložilo výročnú správu o činnosti a hospodárení Národného úradu práce vrátane ročnej účtovnej závierky Ministerstvu financií Slovenskej republiky a na schválenie Národnej rade Slovenskej republiky v určenom termíne.
V prechodnom ustanovení sa ďalej navrhuje aj spôsob prechodu záväzkov súvisiacich s  prechodom práv a povinností z dohôd uzatvorených v rámci aktívnej politiky trhu práce pred 1. januárom 2004 okresnými úradmi práce pri rešpektovaní územného princípu.
Prechodné ustanovenie rieši aj prechod práv a povinností z pracovnoprávnych vzťahov zamestnancov, ktorí vykonávali verejnú službu na doterajších orgánoch štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a rodiny  a zamestnancov  Národného úrade práce, ako aj prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckého pomeru štátnych zamestnancov, ktorí vykonávali štátnu službu na krajských úradoch a okresných úradoch.
Navrhuje sa, aby konania v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti, ktoré neboli ukončené na orgánoch štátnej správy  a výkonných orgánoch Národného úradu práce do nadobudnutia účinnosti navrhovaného zákona,  dokončili navrhované orgány  štátnej správy.

K čl. II
V nadväznosti na novú právnu úpravu je potrebné rozšíriť kompetencie Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky ustanovené zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, a preto sa navrhuje nové znenie § 15 ods. 1 písmeno d) .
K čl. III
K bodom 1 až 4 a k bodom 6 až 15
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zrušením Národného úradu práce a v nadväznosti na navrhované zriadenie orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti a vymedzenie ich pôsobnosti.
K bodu 5
	Do časti týkajúcej sa aktívnej politiky trhu práce sa navrhuje vložiť nové ustanovenie. Navrhované ustanovenie umožňuje územnému úradu utvoriť výbor pre otázky zamestnanosti zložený zo zástupcov samosprávneho kraja, v ktorom je sídlo územného úradu. Zastupiteľstvo samosprávneho kraja ako jeho orgán podľa  zákona č. 302/2001 Z. z. o samospráve vyšších územných celkov (zákon o samosprávnych krajoch) v znení zákona č. 445/2002 Z. z. si volí a odvoláva členov výboru pre otázky zamestnanosti. Zástupcov územného úradu sociálnych vecí a služieb zamestnanosti vymenúva a odvoláva generálny riaditeľ Ústredia sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky. Navrhuje sa, aby kompetenciou výboru pre otázky zamestnanosti bolo riešenie zásadných otázok zamestnanosti a schvaľovanie použitia nástrojov aktívnej politiky trhu práce.
	Týmto znením ustanovenia sa zabezpečí väčší vplyv samosprávnych orgánov pri vykonávaní politiky zamestnanosti v územnom obvode, v ktorom pôsobia.
K bodu 16
	V súvislosti so zriadením orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti sa názvy orgánov v celom texte zákona o zamestnanosti terminologicky zosúlaďujú s názvami navrhovaných orgánov štátnej správy. 

K čl. IV

K bodom 1 a 2 

Zákonom č. 127/ 2002 Z. z., ktorým sa zmenil zákon č. 64/1963 Zb. zákon o rodine v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o rodine“), sa vypustil § 46. Vypustené ustanovenie umožňovalo, aby v niektorých výnimočných prípadoch mohol okresný úrad predbežne urobiť také opatrenie v záujme ochrany života a zdravia maloletých detí o ktorých výhradne rozhodoval (i rozhoduje) súd. Na túto právnu úpravu nadväzovala  právna úprava sociálnoprávnej ochrany v zákone o sociálnej pomoci, osobitne úprava jednej z činností sociálno-právnej ochrany, a to rozhodovanie o okamžitom umiestnení dieťaťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov, ak je dieťa bez akejkoľvek starostlivosti alebo ak je jeho život alebo zdravie v doterajšom prostredí vážne ohrozené.

Vzhľadom na skutočnosť, že  účinnosťou zákona č. 127/2002 Z. z. je  úprava tejto činnosti  v zákone o sociálnej pomoci bezpredmetná a nie je možné rozhodovať o okamžitom umiestnení dieťaťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov podľa zákona o sociálnej pomoci, je treba vypustiť v § 13 ods. 1 písmeno c).  

Zároveň sa vypúšťa poznámka pod čiarou k odkazu 22, ktorá je vzhľadom na vypustenie uvedeného ustanovenia neopodstatnená.

K bodu 3

	Nakoľko sa  predpokladá prechod zriaďovateľskej pôsobnosti a kontrolnej pôsobnosti určených územných úradov k detským domovom až v ďalšej etape decentralizácie  pôsobností z orgánov miestnej štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, je treba upraviť znenie odseku 2 tak, aby zodpovedalo skutočnosti, že podľa predkladaného návrhu je detský domov jediným zariadením sociálnych služieb, ktoré zriaďuje a kontroluje v rámci svojej pôsobnosti určený územný úrad. Detský domov je zariadením, v ktorom sa poskytuje starostlivosť nahrádzajúca prirodzené rodinné prostredie, je to zariadenie, v ktorom sa realizuje výkon súdnych rozhodnutí. V záujme garancie ochrany práv maloletých detí, ako i z dôvodu nevyhnutnosti skutočného výkonu ochrany práv maloletých detí je treba práve pri tomto type zariadenia sociálnych služieb vytvoriť zodpovedajúce podmienky i priestor (nová právna úprava výkonu ústavnej výchovy, prebiehajúca transformácia poskytovanej starostlivosti v  detských domovov, vytváranie podmienok pre zriaďovanie profesionálnych náhradných rodín a budovanie siete samostatných skupín a pod.) pre realizáciu zriaďovateľskej pôsobnosti  pred presunom pôsobnosti na samosprávne orgány. 

	Navrhované znenie zodpovedá tomu, čo je v skutočnosti cieľom detského domova – poskytovať starostlivosť nahrádzajúcu prirodzené rodinné prostredie a tiež zodpovedá právnej úprave detského domova v § 26 zákona o sociálnej pomoci. 

K bodu 4       

	Ide o legislatívno-technickú úpravu. 

K bodu 5

	Navrhuje sa, aby krízové stredisko bolo upravené medzi zariadeniami sociálnych služieb, ktoré obec zriaďuje v prípade existujúcej potreby poskytovania tohto typu služieb vo svojom území. Vzhľadom na obsah poskytovanej starostlivosti v krízovom stredisku (poskytovanie sociálneho poradenstva, sociálnej práce rodinám, ktoré zlyhali vo svojej výchovnej funkcii, možnosť poskytovať služby ambulantne, denne, prechodne na určitý čas a pod.), ako i vzhľadom na adresátov poskytovanej starostlivosti, ktorými sú najmä maloleté deti a ich rodiny, považujeme navrhovanú právnu úpravu za nevyhnutnú. 

Dôvodom je vytvorenie priestoru pre obec, ktorá je občanovi najbližšie, na poskytovanie takej formy sociálnej pomoci, ktorá je účinná, umožňuje rýchlo reagovať na potreby obyvateľov obce, ktorej cieľom je nielen problémy riešiť, ale im aj predchádzať. Navrhovaná právna úprava zároveň rozšíri možnosti obce vykonávať svoju samosprávnu pôsobnosť (upravenú v zákone o sociálnej pomoci, napr. pri poskytovaní pomoci maloletým v naliehavých prípadoch, pri chránení maloletého pred škodlivými vplyvmi, ktoré ohrozujú alebo narušujú ich riadnu výchovu, pri vykonávaní poradenstva pri riešení rodinných problémov a sociálnych problémov, pri poskytovaní výchovnej starostlivosti rodinám v ktorých je vážne ohrozená alebo narušená výchova dieťaťa  a pod.) ďalšou účinnou formou.

K bodom 6 a 7 
	
Navrhuje sa, aby samosprávny kraj okrem doterajších zariadení sociálnych služieb zriaďoval i domov sociálnych služieb pre deti, ktorým sa starostlivosť poskytuje celoročne,  krízové stredisko a resocializačné stredisko. 
	
Dôvodom pre navrhovanú právnu úpravu je najmä potreba zabezpečenia poskytovania sociálnych služieb v širších regionálnych súvislostiach vzhľadom na potreby regiónu.  Samosprávny kraj  v rámci svojej samosprávnej pôsobnosti vypracúva koncepciu sociálnych služieb na svojom území, vykonáva zriaďovateľskú pôsobnosť k širokému spektru zariadení sociálnych služieb, plní  úlohy vo vzťahu k subjektom, ktoré poskytujú sociálnu pomoc podľa zákona o sociálnej pomoci, koordinuje činnosť obcí a subjektov, ktoré poskytujú sociálnu pomoc podľa zákona o sociálnej pomoci na úseku sociálnych služieb. Navrhovaná právna úprava  umožní  vytvoriť efektívnu sieť sociálnych služieb v regióne, zohľadňujúcu  potreby obyvateľov i regionálne potreby.

K bodu 8
	
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s právnou úpravou navrhovanou v bode  3.

K bodu  9
	
Dôvodom navrhovanej právnej úpravy je odstránenie existujúceho nesúladu medzi § 18 ods. 8  a § 31 ods. 10. Súčasná právna úprava dáva možnosť k rôznemu výkladu vhodnosti zlučovania zariadení sociálnych služieb v praxi.

K bodu  10
 	
Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 11

Dôvodom navrhovanej právnej úpravy je fakt, že pri prenesenom výkone štátnej správy vyplývajú obci zo zákona povinnosti a je treba preto určiť i orgán, v pôsobnosti ktorého bude kontrola nad preneseným výkonom štátnej správy. Vzhľadom na navrhovanú úpravu odvetvového riadenia výkonu štátnej správy v oblasti sociálnych vecí a služieb zamestnanosti (čl. I predkladaného návrhu) sa navrhuje, aby týmto orgánom bolo ministerstvo. Zároveň sa navrhuje, aby bola upravená i možnosť ministerstva, ak to bude účelnejšie, poveriť na výkon kontroly i odvetvovo riadený štátny orgán sociálnej pomoci. 

K bodom 12 až 14

	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s navrhovanou právnou úpravou rozšírenej pôsobnosti určených územných úradov na účely organizovania náhradnej rodinnej starostlivosti a zriaďovania zariadení sociálnych služieb.

K bodu 15

	Navrhuje sa zrušiť pôsobnosť krajského úradu k organizácii výchovno-rekreačných táborov pre deti. Podľa  platných právnych predpisov  výchovno-rekreačné tábory organizujú v rámci svojej pôsobnosti krajský úrad i samosprávny kraj. Dôvodom je, okrem odstránenia duplicity výkonu tejto pôsobnosti orgánom miestnej štátnej správy i samosprávnym krajom,  najmä efektívnejšie, adresnejšie a účelnejšie zabezpečenie organizácie výchovno-rekreačných táborov v rámci samosprávnej pôsobnosti samosprávneho kraja.  

K bodu 16

Zmena v znení ustanovenia sa navrhuje v súvislosti s navrhovanou právnou úpravou v čl. I  (t. j. zriadenie ústredia a územných úradov) tak, aby bolo zrejmé, že ústredie poskytuje finančné prostriedky na úhradu výdavkov na poskytovanie opatrovateľskej služby všetkým vyšším územným celkom (podľa súčasnej právnej úpravy krajský úrad v rámci svojej pôsobnosti poskytuje finančné prostriedky len príslušnému vyššiemu územnému celku).

K bodu 17
	
V rozhodovacej pôsobnosti okresného úradu sa navrhuje vypustiť rozhodovanie o okamžitom umiestení dieťaťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov dovtedy, kým rozhodol súd. Uvedená právna úprava je vzhľadom na zrušenie § 46 zákona o rodine neopodstatnená.

K bodom 18 až 21
   	
Navrhované úpravy súvisia s právnou úpravou navrhovanou v bode 3.

K bodu 22

Doplnenie ustanovenia sa navrhuje v súvislosti s navrhovaným prenosom časti pôsobnosti v oblasti výkonu sociálnej prevencie vykonávanej pre plnoletého občana na obce  tak, aby sa zabránilo možným interpretačným nejednotnostiam a aby úprava pôsobnosti jasne určovala pôsobnosť štátnych orgánov sociálnej pomoci.

K bodu 23

Vzhľadom na skutočnosť, že organizovanie náhradnej rodinnej starostlivosti nie je vhodné a ani účelné centralizovať ani vykonávať na každom územnom úrade a navrhovaný model nepočíta s existenciou úradov špecializovanej štátnej správy na krajskej úrovni (uvedené činnosti vykonáva v rámci svojej pôsobnosti toho času krajský úrad), je treba predmetný výkon v záujme ochrany práv dieťaťa upraviť osobitne tak, aby organizovanie náhradnej rodinnej starostlivosti vykonávali ako rozšírenú pôsobnosť určené územné úrady .

K bodu 24

Navrhovanú právnu úpravu si vyžaduje rozšírenie pôsobnosti Centra pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže (ďalej len „centrum“) pri plnení úloh podľa medzinárodných dohovorov, ktoré Slovenská republika ratifikovala v poslednom období.
 
Funkcia kolízneho opatrovníka, tak ako je upravená v Zákone o rodine, sleduje osobitný  záujem spoločnosti na ochrane záujmov dieťaťa  v špecifických situáciách, kedy dochádza ku kolízii záujmov dieťaťa a záujmov jeho zákonných zástupcov, v dôsledku čoho sú títo zo zastupovania dieťaťa de iure vylúčení. Dieťa a jeho záujem sa stáva nechránený a je na kolíznom opatrovníkovi, aby dohliadol na to, že sa záujem dieťaťa v konaní primerane chráni.
 
Kolízny opatrovník by mal súdu vyjadriť názor a želania dieťaťa k prejednávanej veci. Opatrovník by mal prinajmenšom poznať sociálne a rodinné prostredie dieťaťa, mal by sa s ním stretnúť, oboznámiť sa s pomermi v akých žije  a následne zúčastňovať sa súdnych konaní, aby takto získané informácie mohol súdu odovzdať a tak zabezpečiť  vydanie rozhodnutia v najlepšom záujme dieťaťa.
 
Vzhľadom k úlohám, ktoré centrum plnilo a plní ako ústredný orgán Slovenskej republiky pre oblasti vymáhania výživného v cudzine, medzinárodných únosov detí a medzištátnych osvojení, je právna úprava  výkonu funkcie kolízneho opatrovníka centrom iba formálnou záležitosťou.
 
Osobitným dôvodom na navrhovanú právnu úpravu je, že s výkonom funkcie ústredného orgánu, napr. v oblasti medzinárodných únosov detí a medzištátnych osvojení, je výkon funkcie centra ako kolízneho opatrovníka priamo nezlučiteľný (napr. ako ústredný orgán podľa Dohovoru o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí môže centrum na základe plnomocenstva zastupovať rodiča, ktorý sa snaží na základe dohovoru dosiahnuť úpravu styku s dieťaťom, a to aj v konaní pred slovenským súdom, a teda centrum by sa dostalo do kolízie so záujmom dieťaťa).

K bodom 25 a 26
	
Navrhuje sa, aby obec okrem svojej samosprávnej pôsobnosti v oblasti sociálnej pomoci vykonávala ako prenesený výkon štátnej správy i sociálnu prevenciu pre plnoletých občanov. Výkon sociálnej prevencie obcou sa navrhuje v súlade so zámermi vlády SR v oblasti decentralizácie verejnej správy na roky 2003 - 2006. Ide o realizáciu prvej etapy postupného prenosu kompetencií v oblasti sociálnoprávnej ochrany detí  a sociálnej prevencie na obce a samosprávne kraje.
	
Tento spôsob zabezpečenia výkonu sociálnej prevencie pre plnoletých sa navrhuje  z dôvodu, že základnou úlohou obce pri výkone samosprávy je starostlivosť o všestranný rozvoj jej územia a o potreby jej obyvateľov (podľa zákona o obecnom zriadení). Preneseným výkonom štátnej správy v oblasti sociálnej prevencie pre plnoletých štát deklaruje záujem na tom, aby sa pre občanov sociálna prevencia vykonávala v súlade s ich potrebami, a z tohto dôvodu sa tiež podieľa na financovaní tohto výkonu. Je v záujme štátu aj obce, aby sa občanovi, ktorý požiada o pomoc a uplatní svoje práva ako obyvateľ obce, poskytla účinná pomoc. Na jednej strane je vzhľadom na postavenie obce, jej samosprávne pôsobnosti i ostatné úlohy, ktoré v záujme obyvateľov obce plní zrejmé, že poskytovanie rýchlej, účinnej a najmä bezprostrednej pomoci obyvateľom, ktorí ju potrebujú prináleží obci. Na druhej strane je treba, aby štát zabezpečil, o.i. i poskytnutím zodpovedajúcich finančných prostriedkov, že tak podstatný, ale zároveň i mimoriadne náročný a citlivý výkon sociálnej prevencie pre plnoletých (ide o oblasť sociálnej patológie) ostane zachovaný minimálne v súčasnom rozsahu a kvalite.  
	
Vzhľadom na skutočnosť, že nie je reálne možné a ani účelné a efektívne, aby sociálnu prevenciu pre plnoletých vykonávali všetky obce, je treba upraviť i miestnu pôsobnosť určených obcí, ktoré budú vykonávať sociálnu prevenciu pre plnoletých obyvateľov, ako prenesený výkon štátnej správy vo svojom územnom obvode a zároveň pre obyvateľov obcí, ktorých územia sa nachádzajú v územnom obvode okresu, kde sa nachádza určená obec.  Určenými obcami sú obce, ktorých územné obvody sa nachádzajú v sídlach okresov s tým, že sociálnu prevenciu vykonávajú pre obyvateľov všetkých obcí, ktoré sa nachádzajú v danom okrese. Obce, pre ktorých obyvateľov bude určená obec vykonávať sociálnu prevenciu, poskytujú určenej obci potrebnú súčinnosť. Tým, že budú sociálnu prevenciu pre plnoletých občanov vykonávať určené obce (čo samozrejme nevylučuje, aby jednotlivé formy sociálnej prevencie vykonávali v rámci svojej samosprávnej pôsobnosti i ostatné obce tak, ako je to upravené v zákone o sociálnej pomoci) sa zabezpečí kontinuita výkonu sociálnej prevencie vykonávanej pre maloletých a sociálnoprávnej ochrany detí, ktoré budú vykonávať i naďalej  orgány štátnej správy a sociálnej prevencie pre plnoletých a zároveň sa zabezpečí kontinuita  poskytovania pomoci vo väzbe na ostatné obce. Okrem základného cieľu, ktorým je realizácia prvej etapy budovania systému výkonu sociálnoprávnej ochrany a sociálnej prevencie obcami a samosprávnymi krajmi, je dôvodom pre navrhovanú úpravu, osobitne v časti určenia obcí a ich miestnej pôsobnosti pre výkon štátnej správy v oblasti sociálnej prevencie pre plnoletých i organizačno-technické zabezpečenie výkonu – zabezpečenie bezprostrednej spolupráce s orgánmi štátnej správy, dostupnosť pre občana i pre sociálneho pracovníka, technické otázky pri presune a vedení spisovej dokumentácie (napr. aktívnych i archivovaných spisov klientov), sledovanie a poskytovanie štatistických údajov a pod.

K bodu 27 
	
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s právnou úpravou navrhovanou v bode 3.

K bodu 28
	
Dôvodom pre navrhovanú zmenu je skutočnosť, že podľa predkladaného návrhu bude určený územný úrad plniť zriaďovateľskú pôsobnosť a kontrolnú pôsobnosť k detskému domovu.

K bodu 29

Dôvodom pre navrhovanú zmenu je, že úprava odvolania proti rozhodnutiu o okamžitom umiestení dieťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov je vzhľadom na zrušenie § 46 zákona o rodine neopodstatnená.

K bodu 30
	
Dôvodom pre navrhovanú zmenu je zrušenie § 46 zákona o rodine, zároveň je  treba upraviť skutočnosť, že prijať občana do zariadenia sociálnych služieb je možné (dokonca nevyhnutné) i na základe predbežného opatrenia súdu.

K bodu 31
	
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s navrhovanou právnou úpravou uvedenou v čl. I predkladaného návrhu.

K bodu 32
	
Navrhuje sa, aby domovy sociálnych služieb pre deti, ktorým sa poskytuje starostlivosť celoročne, ktoré zriadil príslušný krajský úrad a krízové strediská a resocializačné strediská, ktoré zriadil príslušný okresný úrad v rámci svojej zriaďovateľskej pôsobnosti a kontrolnej pôsobnosti, prešli do samosprávnej pôsobnosti príslušného samosprávneho kraja  od 1. januára 2004. Navrhovaný termín nadväzuje  i na predpokladané zmeny v oblasti organizácie výkonu štátnej správy. V navrhovaných prechodných a záverečných ustanoveniach sa navrhuje úprava postupu a zabezpečenia prechodu pôsobnosti, vrátane prechodu práv a povinností z pracovnoprávnych vzťahov tak, aby bola zachovaná kontinuita poskytovania starostlivosti v zariadeniach sociálnych služieb.  

Nakoľko sa navrhuje, aby výkon sociálnej prevencie pre plnoletých občanov  vykonávali obce ako prenesený výkon štátnej správy, je štát povinný na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy určenej obci poskytnúť finančné prostriedky na zabezpečenie tohto výkonu. Vzhľadom na charakter prenášaného výkonu ide najmä o mzdové náklady (vrátane pohyblivých zložiek mzdy), odvody a alikvotnú časť nákladov na výkon sociálnej prevencie – cestovné,  spoje, a pod. Práva a povinnosti štátnych zamestnancov, ktorí budú vykonávať v určenej obci prenesený výkon štátnej správy ostávajú zachované. Konkrétne podmienky  zabezpečenia preneseného výkonu štátnej správy budú premetom dohody medzi príslušnými orgánmi sociálnej pomoci a určenými obcami.

K bodu 33

Navrhuje sa doplniť prílohu č. 11, v ktorej je uvedený zoznam sídiel územných úradov na účely organizovania náhradnej rodinnej starostlivosti a zriaďovania zariadení sociálnych služieb, v ktorých sa realizuje rozhodnutie súdu vo veciach maloletých detí.

K čl. V

	Navrhovanými ustanoveniami, ktorými sa uvedeným článkom novelizuje zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa zachováva obdobný režim prechodu zamestnancov z verejnoprávnej inštitúcie  do dočasnej štátnej služby a prípravnej štátnej služby, ako pri nadobudnutí účinnosti citovaného zákona.
Zamestnanec, ktorý vykonával verejnú službu k zamestnávateľovi, ktorý je verejnoprávnou inštitúciou podľa zákona č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe v znení neskorších predpisov a plnenie jeho úloh v orgánoch  štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti  bude zahŕňať riadenie, rozhodovanie, kontrolu alebo odbornú prípravu rozhodnutí, bude spĺňať predpoklady ustanovené zákonom o štátnej službe a ak písomne požiada v ustanovenej lehote o prijatie do štátnej služby, stane sa na základe vymenovania a po zložení sľubu štátnym zamestnancom buď  v dočasnej štátnej službe alebo v prípravnej štátnej službe, podľa odpracovaných rokov. Zamestnancovi, ktorý nepožiada o prijatie do štátnej služby v ustanovenej lehote, pracovný pomer  skončí  31. januára 2004. 
Štátnym zamestnancom v dočasnej štátnej službe sa dňom 1. januára 2004 stane aj ten zamestnanec, ktorý k 31. decembru 2003 bol vedúcim zamestnancom a plnenie jeho úloh zahŕňalo riadenie, rozhodovanie, kontrolu alebo odbornú prípravu rozhodnutí a spĺňa predpoklady podľa zákona o štátnej službe, a to po vymenovaní a po zložení sľubu. Ako predstavený môže plniť úlohy až do vymenovania za predstaveného, na základe uskutočneného výberového konania, rovnako podľa zákona o štátnej službe, avšak najdlhšie do 31. decembra 2004.     

K čl. VI
V súvislosti s novou právnou úpravou výkonu štátnej správy v oblasti sociálnych vecí sa navrhuje vypustiť pôsobnosť krajského úradu a okresného úradu na úseku sociálnych vecí v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K čl. VII až XIII
	Uvedenými článkami sa navrhuje doplniť niektoré zákony z dôvodu, že je potrebné v súvislosti so zriadením orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti terminologicky zosúladiť názvy orgánov v doterajších všeobecne záväzných právnych predpisoch s navrhovanými názvami nových orgánov ustanovených v čl. I.

K čl. XIV
Navrhuje sa, aby zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2004 okrem čl. I § 4 ods. 1 až 5 v záujme zabezpečenia a prípravy orgánu  štátnej správy, a to Ústredia sociálnych vecí a služieb zamestnanosti Slovenskej republiky na výkon štátnej správy v upravovaných oblastiach.

K prílohe č. 1 
V prílohe č. 1 sú uvedené navrhované sídla územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti.
K prílohe č. 2
V prílohe č. 2 je uvedená navrhovaná územná pôsobnosť územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti.
Návrh sídiel územných úradov, ako i návrh ich územnej pôsobnosti, vychádza z územného usporiadania Slovenskej republiky, berie do úvahy súčasné ako i predpokladané usporiadanie orgánov štátnej správy, územné usporiadanie samosprávnych orgánov. Kritériami  pre spracovanie návrhu boli najmä  dostupnosť, rozsah a obsah  v súčasnosti vykonávanej štátnej správy, regionálne špecifiká a pod.  
K prílohe č. 3
V prílohe č. 3 je osobitne uvedená navrhovaná územná pôsobnosť vybraných územných úradov sociálnych vecí, rodiny a služieb zamestnanosti na účely organizovania náhradnej rodinnej starostlivosti a zriaďovania zariadení sociálnych služieb, v ktorých sa realizuje rozhodnutie súdu vo veciach maloletých detí. Dôvodom pre predkladaný návrh územnej pôsobnosti je, okrem už uvedených dôvodov k § 5,  zachovanie kontinuity súčasného výkonu  v oblasti organizovania náhradnej rodinnej výchovy súčasného výkonu zriaďovateľských pôsobností a kontrolných pôsobností k zariadeniam sociálnych služieb. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby vybranými územnými úradmi boli územné úrady, ktoré budú zriadené  v sídlach dnešných krajských úradov.