Predkladacia správa

Materiál, „Návrh na uzavretie Dohody medzi vládou Slovenskej republiky a spolkovou vládou Rakúskej republiky o vykonávaní Dohovoru o posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice“ (ďalej len „návrh dohody“), sa predkladá ako iniciatívny materiál.
Návrh dohody priamo nadväzuje na Dohovor  Európskej hospodárskej komisie OSN o hodnotení vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice (ďalej len „Dohovor z Espoo“). Cieľom Dohovoru z Espoo je zavedenie princípov posudzovania vplyvov na životné prostredie do vnútroštátnej legislatívy jednotlivých štátov a umožnenie iným štátom zasiahnuť presne ustanoveným spôsobom do prípravy činností, ktoré sa vykonávajú mimo ich územia a ktoré môžu mať nežiaduci vplyv na ich životné prostredie. Dohovor z Espoo upravuje postup pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie v štádiu konkrétnych  činností (projektov).
Dohovor z Espoo vstúpil do platnosti 10. septembra 1997. Slovenská republika ratifikovala Dohovor Espoo 18. novembra 1999, povinnosť plniť úlohy vyplývajúce z Dohovoru z Espoo platí pre Slovenskú republiku od 17. februára 2000. 
V Slovenskej republike sú už od roku 1994 vytvorené legislatívne i inštitucionálne podmienky pre plnenie záväzkov vyplývajúcich z Dohovoru z Espoo. Posudzovanie vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice je upravené v samostatnej časti zákona NR SR č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Funkciu koordinujúceho orgánu pri posudzovaní vplyvov presahujúcich štátne hranice vykonáva Ministerstvo životného prostredia SR, odbor posudzovania vplyvov na životné prostredie. 
V období od nadobudnutia platnosti Dohovoru z Espoo, to znamená od roku 2000, sa zrealizovalo niekoľko konkrétnych posudzovaní presahujúcich štátne hranice medzi Slovenskou republikou a Rakúskom, Slovenskou republikou  a Českou republikou a Slovenskou republikou a Maďarskom. 
Dohovor z Espoo rámcovo upravuje postup pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice. Konkrétne kroky posudzovania vplyvov na životné prostredie sú upravené v legislatívnych normách jednotlivých štátov.
Vzhľadom na niektoré odlišnosti v národných legislatívach v oblasti posudzovania vplyvov na životné prostredie presahujúcich štátne hranice v jednotlivých susedných štátoch bolo  dohodnuté, že  tieto sa upravia v bilaterálnych dohodách, ktoré uzavrú susedné štáty. Takéto dohody by mali upravovať jednotlivé kroky procesu posudzovania vplyvov presahujúcich štátne hranice  v zmysle Dohovoru z Espoo aj s možnými podrobnosťami zodpovedajúcimi špecifickým podmienkam jednotlivých štátov.
Návrh dohody bol vypracovaný v spolupráci Ministerstva životného SR a Spolkového ministerstva poľnohospodárstva, lesníctva, životného prostredia a vodného hospodárstva Rakúska.
Návrh dohody (celé znenie pozri príloha č. 1)  sa skladá zo 17 článkov a 1 prílohy, v ktorých sa upravuje:

Článok 1  -  Oblasť aplikácie 
vymedzuje sa uplatňovanie dohody pre navrhované činnosti obidvoch strán, ktoré by mohli mať vplyv na životné prostredie presahujúci štátne hranice.

Článok 2  -  Oznámenie 
upravuje obsah oznámenia s odlišnostiami, ak činnosť navrhuje  slovenská strana  a osobitne, ak činnosť navrhuje rakúska strana; spôsob odovzdávania údajov; určuje miesto na odovzdanie oznámenia; spôsob odpovede na oznámenie; možnosť reakcie, ak strana pôvodu oznámenie o činnosti, ktorá môže mať vplyv presahujúci štátne hranice, nezaslala dotknutej strane.
 
Článok 3  -  Správa o hodnotení a posudky
upravuje obsah správy o hodnotení a lehotu na jej doručenie dotknutej strane.
 
Článok 4  -  Účasť verejnosti dotknutej strany
určuje spôsob informovania verejnosti  rozsah a spôsob doručenia stanovísk dotknutej verejnosti strane pôvodu.

Článok 5  -  Verejné prerokovanie
upravuje otázky organizovania verejného prerokovania navrhovanej činnosti; účasť verejnosti dotknutej strany na verejnom prerokovaní; vypracovanie a doručenie protokolu z verejného prerokovania.

Článok 6  -  Konzultácie
upravuje obsah, rozsah a časový rámec konzultácií medzi stranou pôvodu a dotknutou stranou.

Článok 7  -  Záverečné stanoviská a povoľovacie rozhodnutia
vymedzuje druhy dokumentov z procesu posudzovania, ktoré budú doručené dotknutej strane a termíny na ich doručenie.

Článok 8  -  Poprojektová analýza
určuje rozsah poprojektovej analýzy.

Článok 9  -  Zásady pre stanovenie a dodržiavanie lehôt
ustanovuje zásady pre stanovenie a dodržiavanie lehôt pre úkony vyplývajúce z jednotlivých článkov dohody.
 
Článok 10 - Použitie jazykov
ustanovuje zabezpečovanie tlmočenia počas konzultácií a rokovaní vrátane verejného prerokovania.

Článok 11 - Forma odovzdávania dokumentov
určuje formu odovzdávania dokumentov.

Článok 12 – Náklady
upravuje, kto  znáša náklady na preklady a tlmočenie, spojené s uplatňovaním záväzkov tejto dohody.

Článok 13 – Spoločné projekty
upravuje spôsob posudzovania spoločných projektov.

Článok 14 – Kompetencie
ustanovuje kompetentné orgány zodpovedné za vykonávanie ustanovení tejto dohody.

Článok 15 – Vzťah k iným zmluvám
ustanovuje, že existujúce medzinárodnoprávne záväzky zmluvných strán zostávajú touto Dohodou nedotknuté.

Článok 16 – Urovnanie sporov
ustanovuje spôsob urovnávania sporov.

Článok 17 – Všeobecné ustanovenia 
upravuje otázky schválenia dohody; arbitrážne konanie; prípadné zmeny vnútroštátnych predpisov vo vzťahu k tejto dohode; trvania dohody a možnosti jej vypovedania.

V prílohe č. 1 tejto dohody je uvedený zoznam príslušných orgánov podľa čl. 13 tejto dohody vrátane kontaktov na zodpovedné osoby.
Dohoda bude vyhotovená v dvoch pôvodných vyhotoveniach, každé v jazyku slovenskom a nemeckom, pričom obidve znenia majú rovnakú platnosť.
Na platnosť dohody sa nevyžaduje súhlas NR SR podľa článku 7 ods. 4 Ústavy SR a dohoda nebude mať podľa čl. 7 ods. 5 Ústavy SR prednosť pred zákonmi. Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi sa preto nevystavuje.
Návrh dohody nemá finančný, ekonomický, ani negatívny environmentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť, z toho dôvodu nie je potrebné vypracovať doložku finančných, ekonomických vplyvov ani vplyvov na zamestnanosť. V každom prípade jeho implementácia bude mať vysoko pozitívny vplyv na ochranu a tvorbu životného prostredia a na plnenie princípov trvalo udržateľného rozvoja.