OBSAH

Str. 
 2     I. SPRÁVA O STAVE VÝSKUMU A VÝVOJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE   
            A JEHO POROVNANIE SO ZAHRANIČÍM ZA ROKY 2005-2009

 2         I.1  Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia vstupov
 2               I.1.1 Stav výdavkov na výskum a vývoj
 5               I.1.2 Stav ľudských zdrojov vo výskume a vývoji
 6         I.2  Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia výstupov výskumu a vývoja
 6               I.2.1 Bibliometrická analýza
 6               I.2.2 Patenty, úžitkové vzory, dizajny a ochranné známky

8	    II. Vyhodnotenie úspešnosti a efektívnosti grantových schém  
           na podporu výskumu a vývoja financovaných z verejných   
            zdrojov v ROKU 2010

8         II.1. STAV VÝSKUMU A VÝVOJA V REZORTOCH ZA ROK 2010
 8               II. 1. 1 Rezort Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR – vysokoškolská    
                              veda a technika
 9               II. 1. 2 Rezort Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky
10              II. 1. 3 Rezort Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej
                              republiky
12              II. 1. 4 Rezort Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky
14              II. 1. 5 Rezort Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej
                              republiky
18              II. 1. 6 Rezort Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
18              II. 1. 7 Štatistický úrad Slovenskej republiky
19              II. 1. 8 Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
20              II. 1. 9 Úrad jadrového dozoru SR
20              II. 1.10 Slovenská akadémia vied

21        II.2. Porovnanie podpory výskumu a vývoja v Slovenskej  
              republike z jednotlivých hlavných zdrojov podpory
22               II .2.1 Podpora výskumu a vývoja poskytovaná zo štátneho rozpočtu
22                          II.2.1.1 Inštitucionálna podpora výskumu a vývoja 
26                          II.2.1.2 Účelové financovanie výskumu a vývoja – grantové schémy
32               II.2.2 Grantové schémy medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce 
32                          II.2.2.1 Grantová schéma – Rámcové programy ES 
37                          II.2.2.2 Grantová schéma – Bilaterálna spolupráca
37                          II.2.2.3 Grantová schéma – Európska nadácia pre vedu
38               II.2.3 Účasť Slovenskej republiky v európskych a medzinárodných centrách  
                             výskumu a vývoja 
40               II.2.4 Účelové financovanie – Štrukturálne fondy Európskej únie 

48    III. priebežnÁ správA o plnení dlhodobého zámeru za obdobie   
        Január 2010 až December 2010

52   BIBLIOGRAFIA

Správa o stave výskumu a vývoja v Slovenskej republike za rokY 2005-2009 s vyhodnotením úspešnosti a efektívnosti grantových schém na podporu výskumu a vývoja financovaných z verejných zdrojov v roku 2010 a vyhodnotenie plnenia stratégie plnenia dlhodobého zámeru štátnej vednej a technickej politiky za rok 2010

I. SPRÁVA O STAVE VÝSKUMU A VÝVOJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE A JEHO POROVNANIE SO ZAHRANIČÍM ZA ROKY 2005- 2009

Úvod
Výskum a vývoj (ďalej len „VaV“) je základným predpokladom dlhodobej konkurencieschopnosti Slovenska. Nové poznatky, ako výsledok VaV, sú základom inovácií, ktoré predstavujú hnací motor vyspelej ekonomiky. Zvýšenie investícií do VaV, ako aj podpora inovácií, predstavujú dôležité piliere Stratégie Európa 2020. 

Nevyhnutným predpokladom efektívnej ekonomiky je rozvoj vedy, výskumu a inovácií v porovnateľnej medzinárodnej kvalite za súčasnej efektívnej finančnej podpory zo štátneho rozpočtu. Nízky objem výdavkov investovaných do VaV, ako zo strany štátu, tak aj z podnikateľských zdrojov, sú základným problémom slovenského VaV. Dôležitou súčasťou fungujúceho systému vedy a techniky (ďalej len „VaT“) je aj kvalita ľudských zdrojov a technického vybavenia.

Hodnotenie VaV je jedným zo strategických nástrojov používaných v oblasti vednej a technickej politiky. Je previazané s finančnou politikou a predstavuje základ pre realokáciu finančných zdrojov investovaných doVaV.
Hodnotenie sa realizuje prostredníctvom individuálnych, respektíve združených ukazovateľov používaných na celom svete.

I.1 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia vstupov

Individuálne ukazovatele publikujú vo svojich ročenkách národné štatistické úrady, Európska komisia, OECD a niektoré ďalšie inštitúcie. V rámci individuálnych ukazovateľov sa hodnotia výdavky na výskum a vývoj v rôznej štruktúre, ľudské zdroje v oblasti výskumu a vývoja a ďalšie ukazovatele popisujúce vstupy do výskumu a vývoja.

I.1.1 Stav výdavkov na výskum a vývoj

Relevantným kritériom pre posudzovanie stavu VaV v krajine je výška celkových výdavkov investovaných do VaV. Celkové výdavky na VaV sú tvorené výdavkami štátneho rozpočtu, podnikateľského sektora, investíciami neziskového sektora a výdavkami zo zahraničných zdrojov.

Graf 1: Vývoj výdavkov na VaV v SR v rokoch 2005-2009 podľa zdrojov  financovania (v tis. eur)
Zdroj: Štatistický úrad SR, www.statistics.sk

Celkové výdavky na VaV v rokoch 2005 – 2009 mali mierne stúpajúcu tendenciu, v roku 2009 nastal v porovnaní s rokom 2008 mierny pokles. V roku 2009 činili celkové výdavky na VaV v SR 302 994 260 eur, čo predstavuje 0,48% z HDP (údaj Štatistického úradu SR). Výdavky na VaV zo štátneho rozpočtu v roku 2009 dosiahli sumu 154 988 660 eur, čo predstavuje 0,25 % HDP. Výdavky investované podnikateľským sektorom do VaV v roku 2009 dosiahli úroveň 106 374 810 eur (0,17 % HDP).     Neziskový    sektor investoval v roku 2009 do VaV  celkom  2 914 040 eur,  (0,0046 % HDP) a finančné prostriedky zo zahraničných zdrojov predstavovali 38 716 750 eur (0,06% HDP). 

Graf 2: Vývoj HDP a vývoj objemu celkových výdavkov na VaV v jednotlivých rokoch 
Zdroj: Štatistický úrad SR, www.statistics.sk

Informácie o celkových výdavkoch na VaV v jednotlivých rokoch v absolútnych hodnotách a v relatívnom vyjadrení ako % HDP sú uvedené v Prílohe 1.

Porovnanie so zahraničím

VaV v Slovenskej republike je z hľadiska objemu celkových finančných prostriedkov poddimenzovaný. Na VaV v SR sa celkovo ( 0,48% z HDP v roku 2009) poskytuje nižší objem výdavkov v porovnaní s  EÚ-27 (priemer EÚ-27 bol 2,01% HDP v roku 2009), dokonca v porovnaní s jednotlivými členskými štátmi EÚ sú celkové výdavky na VaV v Slovenskej republike jedny z najnižších.
V rámci Európskej únie výrazne vyšší objem výdavkov na VaV než je priemer EÚ vynakladá Fínsko (3,96% z HDP v roku 2009), pomerne vysoký objem výdavkov vyčleňuje Rakúsko (2,75% z HDP v roku 2009). Za priemerom Európskej únie výrazne zaostávajú nové členské krajiny.

 Podrobnejšie informácie o výdavkoch na VaV podľa jednotlivých krajín sú uvedené v grafoch   v Prílohe 1.

I.1.2 Stav ľudských zdrojov vo výskume a vývoji

Medzi zamestnancov VaV zaraďujeme výskumníkov, technický a ekvivalentný personál a pomocný personál. Do kategórie výskumníkov patria zamestnanci, ktorí majú rozhodujúci význam pre tvorbu a spoločenské využitie vedeckých poznatkov. Patria sem: vedeckí zamestnanci, vedecko-pedagogickí zamestnanci, vedecko technickí zamestnanci, výskumní a vývojoví zamestnanci, manažéri a zamestnanci pracujúci priamo v plánovaní a riadení výskumných a vývojových prác výskumníkov, interní a účeloví vedeckí ašpiranti, zamestnanci na študijných pobytoch a účastníci postgraduálneho (doktorandského štúdia). Ukazovateľ počtu výskumníkov je najčastejšie používaným medzinárodným ukazovateľom ľudských zdrojov aktívnych vo VaV.

V rokoch 2005-2009 došlo v Slovenskej republike k zvýšeniu počtu zamestnancov VaV. V roku 2009 predstavoval v Slovenskej republike počet zamestnancov VaV (vo FTE) hodnotu 15 952, z toho počet výskumníkov bol 13 290. Uvedené údaje predstavujú mierny podpriemer voči EÚ-27 (viď tab.č.6, Príloha 2)

Z regionálneho pohľadu najvyššie zastúpenie ľudských zdrojov vo VaV vykazuje Bratislavský samosprávny kraj, kde v roku 2009 pracovalo celkovo 8 066 osôb v prepočte na FTE. Druhý najvyšší počet zamestnancov VaV je v Košickom samosprávnom kraji, kde pracovalo v roku 2009 celkovo 2 261 osôb v prepočte na FTE.

Z hľadiska skupín odborov VaT najväčší počet zamestnancov VaV pracoval v roku 2009 v technických vedách (5 606 osôb vo FTE), kde v ostatných rokoch došlo k nárastu počtu ľudských zdrojov. Druhé najvyššie zastúpenie vykazujú prírodné vedy (3 290 osôb vo FTE v roku 2009). V oboch skupinách odborov pracuje spolu  vyše 55% z celkového počtu ľudských zdrojov vo VaV. Najnižšie zastúpenie vykazujú pôdohospodárske vedy (1070 osôb vo FTE v roku 2009). Najvyšší nárast (viac než 100% oproti roku 2008) zaznamenal počet zamestnancov v oblasti humanitných vied. 

Z hľadiska výchovy potenciálnych zamestnancov VaV došlo v roku 2009 k nárastu počtu študentov doktorandského štúdia. V roku 2008 tvoril  celkový počet študentov doktorandského štúdia 10 417,  v roku 2009  ich počet narástol na 10 949. 

V priebehu rokov 2005-2009 postupne dochádza k nárastu počtu absolventov doktorandského štúdia. V roku 2009 bol počet absolventov 1 937, čo v porovnaní s rokom 2005 predstavuje nárast o 915 absolventov doktorandského štúdia.

Podrobnejšie informácie o stave ľudských zdrojov sú uvedené v Prílohe 2.

I.2 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia výstupov VaV

I.2.1 Bibliometrická analýza

Bibliometrická analýza predstavuje hodnotenie počtu publikácií a ich citácií v danej krajine. Najpoužívanejším zdrojom informácií pre bibliometrické hodnotenie je databáza ESI (Zdroj: ISI Web of Knowledge, Essential Science Indicators (ESI), Thomson Reuters prostredníctvom národného projektu Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja na Slovensku – prístup k elektronickým informačným zdrojom (NISPEZ) http://esi.isiknowledge.com/home.cgi) 

Najvýznamnejšie indikátory sú relatívny počet vedeckých odborných publikácií a relatívny počet citácií. 

Ukazovateľ relatívneho počtu vedeckých odborných publikácií vyjadruje pomer počtu vedeckých odborných publikácií na 1 000 obyvateľov. Relatívny počet vedeckých odborných publikácií je kvalitatívnym ukazovateľom. Slovenská republika patrí medzi krajiny s nižším relatívnym počtom publikácií. Tento ukazovateľ dosiahol v Slovenskej republike hodnotu 0,43 (ročný priemer za obdobie 2005-2009), pričom napríklad v USA dosiahol hodnotu 0,96. Najvyššie hodnoty tohto ukazovateľa dosahujú krajiny Dánsko (1,69), Fínsko (1,59), Belgicko (1,51), Holandsko (1,48) a Veľká Británia (1,34).

Ďalším kvalitatívnym ukazovateľom je relatívny počet citácií. Ten dosahoval v Slovenskej republike hodnotu 1,48 v prepočte na 1 000 obyvateľov. Najvyššie hodnoty dosiahlo podobne ako pri počte publikácií Dánsko (13,33), Holandsko (11,42), Belgicko (10,67), Fínsko (10,37) a Veľká Británia (9,64). 

Najpoužívanejším ukazovateľom je relatívny citačný index, ktorý porovnáva citovanosť článkov autorov z daného štátu s priemernou citovanosťou vo svete. Je uvádzaný ako podiel citačného indexu štátu (priemerný počet citácií pripadajúcich na jeden článok) a citačného indexu celého sveta (celkový počet citácií pripadajúcich na celkový počet článkov vo svete). Slovenská republika dosiahla hodnotu ukazovateľa 64%. Najvyššiu hodnotu ukazovateľa spomedzi sledovaných krajín dosiahlo Dánsko a Belgicko (148%) nasledovalo Holandsko (145%), Rakúsko (144%) a USA (140%).
Bližšie informácie o bibliometrickej analýze výsledkov VaV sú uvedené v grafoch v Prílohe 3.

I.2.2 Patenty, úžitkové vzory, dizajny a ochranné známky

Patenty sa udeľujú  na vynálezy zo všetkých oblastí, najmä z oblasti techniky, ktoré sú nové,  zahŕňajú  vynálezcovskú činnosť  a sú priemyselne využiteľné. Fyzické a právnické osoby môžu podávať národné patentové prihlášky a európske patentové prihlášky. Osoby, ktoré sú občanmi SR alebo majú na území SR bydlisko, sídlo, podnik alebo organizačnú zložku, môžu podávať aj medzinárodné patentové prihlášky. Slovensko pristúpilo k Európskemu patentovému dohovoru v júli 2002. Na základe Európskeho patentového dohovoru udeľuje Európsky patentový úrad európske patenty. 

V roku 2009 bolo Úradom priemyselného vlastníctva SR (národnou cestou) udelených 554 patentov. Počet patentov v porovnaní s rokom 2005 mierne klesol (v roku 2005 bolo udelených 560 patentov) a výraznejšie klesol počet prihlášok. Z celkového počtu patentov udelených národnou cestou bolo v roku 2009 udelených 66 patentov domácim prihlasovateľom a 488 patentov zahraničným prihlasovateľom.

Úžitkový vzor umožňuje  chrániť nové technické riešenia, ktoré presahujú rámec prostej  odbornej schopnosti a sú priemyselne využiteľné. Môže ním byť napríklad nový výrobok alebo zariadenie. V roku 2009 bolo celkovo zapísaných 250 úžitkových vzorov, ich počet však v porovnaní s rokom 2005 výrazne klesol (v roku 2005 bolo zapísaných 310 úžitkových vzorov).

Dizajn predstavuje vzhľad výrobku alebo jeho časti, spočívajúci najmä v znakoch línií, obrysov, farieb, tvaru, štruktúry alebo materiálov výrobku samotného, alebo jeho zdobení. Pod pojmom dizajn schopný ochrany podľa zákona rozumieme dizajn výrobku, ktorého výrobu je možné kedykoľvek opakovať.
V roku 2009 bolo zapísaných 116 dizajnov. Ich počet v porovnaní s rokom 2005 klesol (v roku 2005 bolo zapísaných 150 dizajnov). 

Ochranná známka je slovné, grafické, alebo trojrozmerné označenie, prípadne ich vzájomná kombinácia, ktoré je schopné rozlíšiť tovary alebo služby pochádzajúce od rôznych podnikateľov alebo poskytovateľov služieb. Hlavnou črtou ochrannej známky, ktorou sa odlišuje od ostatných označení používaných na označovanie výrobkov a služieb, je jej zápis do registra ochranných známok.
Celkový počet zapísaných ochranných známok v roku 2009 predstavuje 3097. Ich počet zaznamenal výrazný pokles v porovnaní s rokom 2005 (v roku 2005 bolo zapísaných 4296 ochranných známok).

Podrobnejšie  informácie o patentoch, úžitkových vzoroch, dizajnoch a ochranných známkach sú uvedené v Prílohe 3.

Závery

V oblasti investovania do VaV patrí Slovenská republika medzi krajiny Európskej únie s najnižším objemom finančných prostriedkov investovaných do VaV, a to tak v relatívnom ako aj v absolútnom vyjadrení. 
Dôsledkom nízkych investícií do VaV v minulosti bolo pomerne slabé prístrojové a technické vybavenie vo všetkých sektoroch VaV, ktoré sa však vďaka operačnému programu Výskum a vývoj  (štrukturálne fondy EÚ) zlepšilo.
V poslednom sledovanom roku sme zaznamenali klesajúcu tendenciu investícií do VaV tak zo štátnych ako aj z podnikateľských zdrojov. V záujme rozvoja a udržateľnosti konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky bude nevyhnutné zastaviť tento trend a zvyšovať investície do VaV.  

V oblasti ľudských zdrojov  je problémom Slovenskej republiky  chýbajúca stredná generácia zamestnancov VaV a tým zabezpečenie kontinuity ľudských zdrojov vo VaV.  Pozitívnym je však nárast počtu doktorandov a absolventov doktorandského štúdia. Jedným z vážnych problémov je regionálna disparita, keďže rozhodujúca časť výkonov VaV je sústredená do Bratislavského samosprávneho kraja.

V oblasti hodnotenia výstupov VaV je Slovenská republika v porovnaní so zahraničím špecifická nedostatočnými výstupmi v oblasti základného výskumu meranými  prostredníctvom bibliometrickej analýzy. Ďalšou problematickou oblasťou je nedostatočné využívanie inštitútov ochrany duševného vlastníctva  (patenty, licencie a pod.).

II. VYHODNOTENIE ÚSPEŠNOSTI A EFEKTÍVNOSTI GRANTOVÝCH SCHÉM NA PODPORU VaV FINANCOVANÝCH Z VEREJNÝCH ZDROJOV V ROKU 2010

II. 1 STAV VaV V REZORTOCH ZA ROK 2010

II.1.1 Rezort Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR – vysokoškolská veda a technika

Vysoké školy získavali v roku 2010 finančné prostriedky na uskutočňovanie VaV zo štátneho rozpočtu takmer výlučne prostredníctvom kapitoly Ministerstva školstva, vedy, výskumu a športu SR (ďalej len „MŠVVaŠ SR“) a to formou: 
- inštitucionálnej podpory v rámci rozpočtového programu 077 – Vysokoškolské vzdelávanie a veda, sociálna podpora študentov vysokých škôl a 
- účelovej podpory na základe súťaže s ostatnými subjektmi zaoberajúcimi sa VaV z Agentúry na podporu výskumu a vývoja a v rámci štátnych programov výskumu a vývoja.

Podprogram Vysokoškolská veda a technika

V rámci programu 077 sa podpora vysokoškolskej VaV uskutočňovala prevažne v rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika. Niektoré podporné a rozvojové aktivity súvisiace s VaV však boli podporované aj z iných podprogramov programu 077, najmä z podprogramu 077 13 – Rozvoj vysokého školstva.
V rámci podprogramu 077 12 – Vysokoškolská veda a technika boli v rokoch 2008 – 2010 prostredníctvom MŠVVaŠ SR podporované výskumné aktivity v piatich oblastiach, a to
a)	v oblasti prevádzky a rozvoja infraštruktúry vysokoškolskej VaT,
b)	v	oblasti základného výskumu prostredníctvom spoločnej Vedeckej grantovej agentúry MŠVVaŠ SR a SAV (ďalej len „VEGA“),
c)	v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom Kultúrnej a edukačnej grantovej agentúry MŠVVaŠ SR (ďalej len „KEGA“),
d)	v oblasti aplikovaného výskumu,
e)	v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce.
Na podporu projektov základného výskumu prostredníctvom grantovej agentúry VEGA bolo v roku 2010 rozpísaných 10 288 000 eur, čo oproti roku 2009 predstavuje pokles o 11 000  eur. Na riešení projektov VEGA sa podieľali vysokoškolskí učitelia, tvoriví výskumní pracovníci a doktorandi vysokých škôl. V roku 2010 bolo prostredníctvom agentúry VEGA podporených 1617 projektov riešených vysokými školami.
Na podporu projektov v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom grantovej agentúry KEGA bolo v roku 2010 vyčlenených 2 456 000 eur. V roku 2010 bolo prostredníctvom agentúry KEGA podporených 323 projektov. Pri výbere projektov KEGA sa postupovalo podľa schválených pravidiel KEGA.

MŠVVaŠ SR sa v rámci KEGA usilovalo cieľavedome vytvárať podmienky na podporu tvorivej umeleckej činnosti umeleckých vysokých škôl a fakúlt s umeleckým zameraním ostatných vysokých škôl, a tak aspoň čiastočne kompenzovať menšie  možnosti získania grantovej podpory na tento druh tvorivej činnosti. 
Podrobné informácie o činnosti vysokých škôl a ich stave v roku 2010 sú uvedené vo „Výročnej správe o stave vysokého školstva za rok 2010“.

II.1.2 Rezort Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky

Ministerstvo zdravotníctva SR (ďalej len „MZ SR“) nemá priamo riadené organizácie VaV. Zo svojho rozpočtu však poskytlo  organizáciám VaV prostriedky na riešenie projektov VaV, potrebných pre rezort.  

P.č.	Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	
1.	Šrobárov ústav detskej tuberkulózy a respiračných chorôb, n.o.	1	18 225,00	
2.	Regionálny úrad verejného zdravotníctva v B. Bystrici	2	86 228,00	
3.	Univerzita Pavla Jozefa Šafárika, Lekárska fakulta v Košiciach,	3	50 224,72	
4. 	Slovenská zdravotnícka univerzita	6	120 498,52	
5.	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou v Bratislave	2	25 642,98	
6. 	Ústav experimentálnej endokrinológie SAV v Bratislave	1	50 115,00	
7.	Národný onkologický ústav	1	30 000,00	
8. 	Univerzita Komenského, Lekárska fakulta v Bratislave	10	164 909,00	
9.	Univerzita Komenského, Jesseniova lekárska fakulta v Martine	8	201 321,00	
10.	Univerzitná nemocnica v Bratislave	4	44 348,78	
11.	Univerzitná nemocnica v Martine	2	61 651,00	
Spolu		40	853 164,00	
      
Tab.1 Výška prostriedkov MZ SR poskytnutých organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
      Zdroj: MZ SR

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MZ SR v roku 2010 

MZ SR poskytuje dotácie na príslušný rozpočtový rok v oblasti zdravotníctva na účely výskumu a vývoja v súlade so zákonom č. 525/2010 Z. z. o poskytovaní  dotácií v pôsobnosti MZ SR.  

V súčasnosti sa z rozpočtu kapitoly MZ SR financujú iba projekty VaV, ktoré boli vybraté na základe verejnej výzvy v roku 2007.

Na základe verejnej výzvy sú financované tie projekty, ktoré boli v súlade s daným zoznamom podporovaných oblastí:
1.	Choroby srdca, pľúc a ciev, 
2.	Onkologické ochorenia,
3.	Choroby súvisiace s materstvom a detským vekom,
4.	Choroby pohybového ústrojenstva,
5.	Prenosné choroby a imunita,
6.	Neurologické a psychiatrické ochorenia,
7.	Transplantácie orgánov a tkanív,
8.	Genomika a proteomika,
9.	Verejné zdravotníctvo.

V dôsledku krátenia rozpočtu kapitoly MZ SR nebola od roku 2009 vyhlásená nová výzva na predkladanie projektov VaV. 

II.1.3 Rezort Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky

V roku 2010 sa v rezorte Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (ďalej len „MPRV SR“) riešilo celkovo 26 rezortných projektov VaV. Zameranie projektov VaV vychádzalo z potrieb riešiť niektoré problematiky vo väčšom časovom intervale ako jeden rok. Projekty riešilo šesť priamo riadených príspevkových organizácií VaV so zameraním na poľnohospodárstvo, potravinárstvo a lesníctvo. Strategickým cieľom úloh bolo vytvoriť, získať a uplatniť nové poznatky pre realizáciu trvalo udržateľného rozvoja výkonného multifunkčného, environmentálne orientovaného a konkurencieschopného slovenského pôdohospodárstva v podmienkach Európskej únie a svetového agrárneho trhu. Finančné prostriedky v roku 2010 boli rozdelené na dve skupiny výdavkov v pomere 50 % účelová forma podpory VaV a 50 % inštitucionálna forma podpory VaV. 

P. č.	Názov organizácie VaV zriadenej MPRV SR	
1	Centrum výskumu rastlinnej výroby Piešťany, Piešťany	
2	Centrum výskumu živočíšnej výroby Nitra, Lužianky	
3	Národné lesnícke centrum, Zvolen 	
4	Výskumný ústav potravinársky, Bratislava	
5	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava	
6	Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava	

Tab.2 Zoznam priamo riadených organizácií výskumu a vývoja zriadených MPRV SR
Zdroj:  MPRV SR

Názov organizácie VaV	Počet projektov 	Inštitucionálna forma v eur 	Účelová forma v  eur 	Výdavky spolu v eurách	
Centrum výskumu rastlinnej výroby Piešťany, Piešťany	7	1 085 464,00	1 085 464,00	2 170 928,00	
Centrum výskumu živočíšnej výroby Nitra, Lužianky	5	806 706,50	806 706,50	1 613 413,00	
Národné lesnícke centrum, Zvolen  	1	368 506,50	368 506,50	737 013,00	
Výskumný ústav potravinársky, Bratislava	7	375 038,00	375 038,00	750 076,00	
Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava	4	240 424,00	240 424,00	480 848,00	
Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava	2	202 847,00	202 847,00	405 694,00	
Spolu	26	3 078 986,00	3 078 986,00	6 157 972,00	

Tab.3 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MPRV SR poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
Zdroj:  MPRV SR

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MPRV SR v roku 2010 

Centrum výskumu rastlinnej výroby, Piešťany

o	Purifikované izoláty húb rodu Phomopsis získané z pichliača roľného (Cirsium arvense).
o	Vyšľachtenie a zapísanie do „Listiny registrovaných odrôd Slovenskej republiky“ v roku 2010 troch nových odrôd vyšľachtených na Výskumno-šľachtiteľskej stanici Vígľaš - Pstruša (ozimná pšenica Viglanka, ovos siaty nahý Tatran a ozimné tritikale Pingpong).

Centrum výskumu živočíšnej výroby Nitra, Lužianky

o	Metodika pre využitie v praxi: Selekcia plemenných kohútov na základe hodnotenia kvality ejakulátu.  
o	Internetová aplikácia http://madobis-sk.cvzv.sk/ew týkajúca sa informačného systému pre chovateľov mäsového dobytka. 
o	Odchov plemenných včelích matiek.  

Národné lesnícke centrum, Zvolen

o	Komplexný geografický informačný systém „Poľovnícky GIS“, ktorý umožňuje jednoduchú správu informácií o poľovných revíroch cez internet. 
o	Nástroj na zobrazovanie kompozície satelitných snímok, vhodných pre vizuálnu interpretáciu zmien stavu lesných porastov. Aplikácia je prístupná cez internetový prehliadač. 
o	Systém pre on-line informovanie verejnosti o vývoji populácie lykožrúta smrekového         s 1 týždňovou aktualizáciou.

Výskumný ústav potravinársky, Bratislava

o	Spôsob výroby hydrolyzátu špaldovej múky. 
o	Metóda kontroly prítomnosti „off flavour“ fenoménu v ovocných šťavách.   
o	Vypracovanie štúdie: „Cukor a jeho alternatívne náhrady – objektívne hodnotenie ich úloh vo výžive človeka“. 

Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava

o	Analýza vlastníckych a užívateľských vzťahov k poľnohospodárskej pôde vo vybraných regiónoch Slovenska 
o	Dosahy rozhodnutí Svetovej obchodnej organizácie na agropotravinársky zahraničný obchod SR.
o	
	Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava

o	Komplexné zhodnotenie aktuálneho stavu senzitívnych území vplyvu magnezitových závodov (Jelšava Lubeník a Hačava s dopadom na riešenie pôdoochranných opatrení)
o	Komplexné zhodnotenie aktuálneho stavu senzitívneho územia Horná Nitra s dopadom na riešenie pôdoochranných opatrení
o	Modelovanie rovnovážnej objemovej hmotnosti pôd. 

II.1.4 Rezort Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky

P.č.	Názov organizácie VaV zriadenej MŽP SR	
1.	Výskumný ústav vodného hospodárstva	
2.	Slovenský hydrometeorologický ústav	
3.	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra	
4.	Zoologická záhrada Bojnice	
5.	Slovenské múzeum ochrany prírody a jaskyniarstva	
6.	Slovenská agentúra životného prostredia	
7.	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky	
8.	Slovenské banské múzeum 	

Tab.4 Zoznam priamo riadených organizácií VaV zriadených MŽP SR
Zdroj: MŽP SR 

P.č.	Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov
(v eurách)	
1.	Výskumný ústav vodného hospodárstva 
	90	2 382 437,67
	
2.	Slovenský hydrometeorologický ústav 	3	166 590,00
iné štátne zdroje    (50 730,00)	
3.	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra	12	937 071,00	
5.	Slovenské múzeum ochrany prírody a jaskyniarstva	
8	
45 899,00	
6.	Slovenská agentúra životného prostredia	0	0,00	
7.	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky	0	0,00	
8.	Slovenské banské múzeum 	0	0,00	
Spolu		113	3 582 727,67	

Tab.5 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MŽP SR poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: MŽP SR 

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly  MŽP SR v roku 2010 

Medzi prínosmi projektov VaV vodného hospodárstva a riešenia vodohospodársko – ekologických problémov Slovenskej republiky v r. 2010 treba uviesť napr. zabezpečovanie činností v súlade s „Optimalizáciou stratégie implementácie Rámcovej smernice o vode v Slovenskej republike za obdobie rokov 2010 - 2012/2015“, tvorbu slovenských technických noriem v oblasti VH, t. z. harmonizáciu sústavy našich noriem so sústavou európskych noriem. Významné sú tiež výstupy akreditovaných a autorizovaných činností Národného referenčného laboratória pre oblasť vôd na Slovensku a tiež z oblasti hydrológie a hydrotechniky. Ďalšia časť projektov priniesla nové poznatky pre posudzovanie kvality vody, pre vyhodnocovanie hydrotechnických pomerov a získavanie parametrov, či dopĺňanie databáz pre vodné hospodárstvo SR. Výsledky projektov, zameraných na monitorovanie a hodnotenie stavu vôd, riešenie otázok bezpečnosti dodávky pitnej vody,  nakladanie s odpadom z vnútrozemskej plavby na Dunaji, hodnotenie minimálnych prietokov na Slatine a strednom Hrone, vývoj a overovanie technológií pasívneho vzorkovania na monitorovanie emergentných a perzistentných organických znečisťujúcich látok vo vodnom prostredí predstavujú prínos pre proces zabezpečovania trvalo udržateľného využívania a ochrany vodných zdrojov, t. z. pre zabezpečenie dostatku a kvality pitnej vody, zabezpečenie vodných zdrojov pre poľnohospodársku produkciu a priemysel a ochranu vodných zdrojov pred znečistením. Projekty charakteru medzinárodnej spolupráce nie sú lokalizované na konkrétne geografické územie a je predpoklad ich využitia všetkými krajinami EU.

V oblasti hydrológie, meteorológie a klimatológie boli projekty VaV zamerané najmä na:
•	vývoj a aplikáciu modelov pre hodnotenie kvality ovzdušia, 
•	výskum a vývoj prostriedkov pre výstražnú službu a nowcasting. 

Prínosom realizácie projektov v uvedených oblastiach je predovšetkým ich celospoločenský charakter. Výstupy z nich majú využitie v rôznych oblastiach každodenného života obyvateľov. Poskytované informácie sú podkladom pri budovaní investičných celkov, pri rozvoji cestovného ruchu, priamo ovplyvňujú práce v poľnohospodárstve, prevádzku dopravy, činnosti v stavebníctve a pod.. Majú vplyv na rozhodovanie štátnej správy a samosprávy pri predchádzaní škodám na životoch a majetku občanov. Veľký význam majú výstrahy a varovania, informácie o nebezpečných hydrologických a meteorologických javoch, katastrofách a o stave a znečistení ovzdušia.

Projekty VaV geologického zamerania, systematický výskum geologickej stavby a geologického vývoja územia, spojený s geologickým mapovaním vytvára základnú poznatkovú bázu geológie, ktorá je predpokladom úspešného riešenia problémov aplikovanej geológie. Výsledkom riešených projektov je získanie ucelených, prípadne čiastkových informácií o geologických zložkách životného prostredia, o aktuálnej geologickej stavbe problémových území Slovenskej republiky, o magmatických a hydrotermálnych procesoch a pod. Tieto informácie majú priamy prínos pre hospodárstvo Slovenskej republiky, prispievajú k vyhľadávaniu a hodnoteniu surovinových zdrojov, termálnych, minerálnych a podzemných vôd, ale slúžia aj edukačným cieľom a domácemu turizmu; majú vplyv na hodnotenie územia z hľadiska inžiniersko – geologických pomerov a tvorby a ochrany životného prostredia. V neposlednom rade majú veľký význam pre ďalšie aplikované a nadstavbové geologické disciplíny. Ukončená bola aj úloha: „Environmentálne a zdravotné indikátory Slovenskej republiky“, ktorej cieľom bolo riešenie vplyvu kontaminácie geologického prostredia na zdravotný stav obyvateľstva SR a jej prínosom sú spracované a vyhodnotené ukazovatele kontaminácie geologického prostredia, ako environmentálne indikátory a ukazovatele demografického vývoja a zdravotného stavu obyvateľstva, ako zdravotné indikátory, kde sa preukázali súvislosti obidvoch zložiek

V rámci zoologického výskumu bola spracovaná história chovu vybraných druhov zvierat, história chovu zebry Hartmannovej od roku 1974 a pokračovalo sa v zbieraní dát o histórii chovu zvierat za roky 1955 – 2010. V spolupráci s Jihočeskou univerzitou v Českých Budějoviciach sa realizoval výskum a zbieranie dát o mačiakovi ďamďam (Chlorocebus djamdjamensis). Za prínos možno jednoznačne považovať ochranu druhov a ich chov v starostlivosti človeka s využitím vlastného chovného materiálu. 

V oblasti biologického výskumu bola pozornosť venovaná inventarizačnému výskumu, faune Chráneného územia Demänovskej doliny a monitoringu druhov alpínskeho a subalpínskeho pásma. Jaskyniarsky výskum bol zameraný na špecifické a raritné formy speleotém a ich geochronologické datovanie v spolupráci s Jagelonskou univerzitou v Poľsku a Geologickým ústavom AV ČR Praha. Mineralogický výskum bol rozšírený o štúdium minerálov z jaskýň Slovenského krasu a jaskýň Vysokých a Belianskych Tatier. Ďalšie aktivity boli venované zameraniu vchodov do jaskýň. Spracúvaná bola dokumentácia územnej ochrany prírody SR (CHKO), dopracovával sa softvér pre digitálny archív štátneho zoznamu osobitne chránených častí prírody a krajiny, čo všetko slúži pre potreby ochrany prírody, ochranu a prevádzku jaskýň.

II.1.5 Rezort Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
V pôsobnosti MDVRR SR nie sú žiadne priamo riadené rozpočtové alebo príspevkové organizácie VaV. 

V roku 2010 boli financované z rozpočtovej kapitoly MDVRR SR výdavky na riešenie projektov VaV  potrebných pre rezort v nasledovných objemoch:

Program/
Podprogram	Funkčná
klasifikácia	Oblasť VaV	Tovary a služby (630)  v eurách	Bežné transfery
(640)
v eurách	
07Q02	04.8.4.	VaV v oblasti ťažby, výroby a výstavby (štúdie) - celkom
z toho delimitované	222 397,06	0,00	
			65 831,12		
07Q0104	04.8.4	VaV v oblasti výroby a výstavby  (št. pomoc výnos) - celkom
z toho delimitované	0,00	102 737,32	
				5 800,00	
07T02	04.8.5	VaV v oblasti dopravy	201 149,50	0,00	
07T02	04.8.6	VaV v oblasti komunikácií	0,00	156 000,00	
07T02	04.8.6	VaV v oblasti  komunikácií -zavádzanie digitálneho  vysielania	215 818,69	0,00	
Spolu			639 365,25	258 737,32	

Tab.6 Výdavky štátneho rozpočtu na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort z rozpočtovej kapitoly MDVRR SR (v eurách) podľa jednotlivých programov VaV  
Zdroj: MDVRR SR

P.č.	Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov (v eurách)	
1.		Výskumný ústav dopravný, a. s. Žilina	1	201 149,00	
2.		Výskumný ústav spojov, n. o. Banská Bystrica	12	326 003,00	
3.		Procházka &  partners, spol s r.o., Bratislava	1	11 305,00	
4.		Mediálny inštitút, Bratislava	2	32 900,00	
5.		B.M.A. spol. s r.o., Bratislava	1	1 611,00	
6.		ÚEOS - Komercia, a.s. Bratislava	6	136 749,00	
7.		Technický a skúšobný ústav stavebný, n.o. Bratislava	4	65 510,00	
8.		Lignotesting, a.s. Bratislava	2	13 278,00	
9.		Stavebná fakulta STU Bratislava	1	8 000,00	
10.		Ústav stavebníctva a architektúry SAV Bratislava	1	20 000,00	
11.		CENEKON, s.r.o. Bratislava	1	19 620,00	
12.		VÚIS, Stavebná chémia, s.r.o.	1	5 800,00	
13.		Prefa Bytča – Hrabové Sk, s.r.o.	1	27 093,00	
14.		ŠPORTSTAV, s.r.o.	1	29 084,00	
Spolu		35	898 102,00	

Tab. 7 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MDVRR SR poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách) 
Zdroj: MDVRR SR
Okrem uvedených projektov boli v súlade so zákonom č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní zabezpečované ďalšie úlohy charakteru vedecko-technických služieb a projektov trvalých analytických činností potrebných pre operatívnu, riadiacu a metodickú činnosť jednotlivých útvarov MDVRR SR a na podporu implementácie Operačného programu Doprava, ktoré boli financované priamo z rozpočtu ministerstva, alebo z prostriedkov na technickú pomoc Operačného programu Doprava. 

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MDVRR SR v roku 2010 

Výskum a vývoj v oblasti dopravy
V súlade so schváleným prístupom EÚ v oblasti rozvoja transeurópskych sietí (TEN-T) a podpory projektov v tejto oblasti, je v rezorte MDVRR SR podpora VaV orientovaná na otázky inteligentných dopravných systémov a širšie uplatnenie informačných a komunikačných technológií v doprave.  
V roku 2010 pokračovalo riešenie slovenskej časti európskeho projektu EasyWay, ktorý je zameraný na riešenie problematiky inteligentných dopravných systémov v cestnej doprave v členských štátoch EÚ.  Riešenie projektu nadväzuje na uznesenie vlády SR č. 22/2009, ktorým bol schválený „Program podpory rozvoja inteligentných dopravných systémov – Národný systém dopravných informácií“ (NSDI). V roku 2010 bolo riešenie zamerané na problematiku inteligentných navigačných systémov a využitie systému GALILEO v doprave na Slovensku, na zabezpečenie cezhraničného prepojenia dopravných informačných centier a na prípravu plánov riadenia premávky v obchádzkovej trase Dunajského koridoru. Ďalej bolo riešenie zamerané na otázky zvýšenia bezpečnosti na kritických nehodových lokalitách s využitím služieb IDS. Súčasťou projektu je riešenie a realizácia softwarovej časti 1. etapy riadenia dopravy diaľnic v dopravnom priestore Bratislava.  Výsledkom bude základné  líniové riadenie dopravy na úseku D1 Bratislava Pečňa – Vajnory podľa aktuálneho stavu intenzity a skladby dopravného prúdu s cieľom zabezpečiť plynulosť a bezpečnosť premávky pri optimálnom využití kapacity úseku. Súčasťou projektu bolo riešenie Komplexného systému riadenia zimnej údržby na diaľničnej sieti na Slovensku, ktorý bol skúšobne spustený v januári 2011 s pozitívnym ohlasom operátorov zimnej údržby NDS. 
V  roku 2010 prebiehalo riešenie európskeho projektu „Implementácia  riečnych  informačných služieb na slovenskom úseku Dunaja II (IRIS Európe II)“, do riešenia ktorého sú zapojené riešiteľské organizácie z 9 európskych krajín. Riešenie projektu bolo zamerané na rozvoj národnej a medzinárodnej výmeny dát vo vodnej doprave, ktoré umožnia rozvoj logistických služieb a zvýšenie bezpečnosti plavby na slovenskom úseku Dunaja. Súčasťou riešenia bola pilotná príprava implementácie systému pre riadenie a plánovanie plavby v plavebnej komore Gabčíkovo s prihliadnutím na rakúsky systém riadenia plavebných komôr a  pilotná implementácia plavebných a dopravných služieb RIS pre štátne orgány a pre logistických užívateľov na hornom toku Dunaja. 
Výskum a vývoj v oblasti komunikácií
V roku 2010 poskytlo MDVRR SR dotácie na riešenie projektov VaV v oblasti elektronických komunikácií a poštových služieb. Dotácie boli poskytnuté v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy v znení neskorších predpisov a podľa Výnosu MDPT SR č. 1300/M-2005 o poskytovaní dotácií na VaV v oblasti elektronických komunikácií a poštových služieb. 
V roku 2010 bolo riešenie projektov zamerané na problematiku širokopásmového prístupu novej generácie, kvality širokopásmových služieb a využívania frekvenčného spektra určeného na poskytovanie širokopásmových služieb. Časť projektov bola orientovaná na podporu procesu prechodu z analógového na digitálne pozemské vysielanie TV v SR, podpory rozvoja digitalizácie rozhlasového a televízneho vysielania a riešenie viacerých otázok vyplývajúcich z postupného prechodu na digitálne pozemné vysielanie na Slovensku. Boli tiež riešené základné technické a časové predpoklady pozemského vysielania v systéme DVB-T2 a  možnosť využitia frekvenčných pásiem, ktorých uvoľnenie umožňuje digitálna dividenda.  
V roku 2010 sa riešenie projektov zameralo aj na problematiku ďalšieho vývoja univerzálnej služby v elektronických komunikáciách a kritickej infraštruktúry elektronických komunikácií. 
Výsledky projektov boli využité pri aktualizácií strategických a rozvojových dokumentov v oblasti širokopásmových služieb,  pri zabezpečení postupného vysielania DVB-T na Slovensku a pri podpore informovanosti verejnosti v tejto oblasti. 
Výskum a vývoj v oblasti výstavby a stavebníctva
Zabezpečovanie projektov VaV s podporou štátnej pomoci, bolo uskutočnené v zmysle zákona č. 231/1999 Z .z. o štátnej pomoci v znení neskorších predpisov. Podpora bola poskytovaná formou dotácie v súlade so zákonom č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja a o doplnení zákona č. 575/2001 Z.z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, Výnosom č. MVRR-2005-8520, Smernicou MVRR SR č. 1/2007 pre poskytovanie štátnej pomoci na výskum a vývoj (platnej do 18.1.2010), Smernicou MVRR SR č. 1/2010 pre poskytovanie štátnej pomoci vo forme dotácie na VaV a príslušnými nariadeniami Európskej komisie.
Tieto projekty, spravidla aplikovaného výskumu, zabezpečované žiadateľmi o štátnu pomoc (organizácie zo súkromného sektora), majú za cieľ napomáhať prostredníctvom VaV ekonomickému rozvoju týchto organizácií, rozširovaniu najnovších metód práce, technológií a vedecko-technických poznatkov všeobecne v hospodárskej sfére, ktorú metodicky usmerňuje ministerstvo. Prínosy z riešených projektov boli smerované do nasledovných oblastí:
•	dosiahnutie vyššej konkurencieschopnosti slovenského dreva na zahraničných trhoch a vyššie zhodnotenie finálneho produktu;
•	návrh skúšobnej metódy a vypracovanie požiadaviek na materiál a použité náterové systémy, spracovanie „odporúčaní“ pre výrobcov okien a dverí z dôvodu odstránenia, resp. obmedzenia výskytu defektov na výrobkoch a predĺženia ich životnosti;
•	aktualizácia poznatkov o stave, vývojových trendoch slovenského stavebníctva, o jeho postavení na európskom stavebnom trhu a o budúcich podmienkach jeho možného smerovania zabezpečiť jeho trvalý a efektívny rozvoj;
•	návrh nového systému obvodového plášťa a spracovanie technológie výroby konštrukcie obvodového plášťa obytných stavieb na báze ekologicky čistých stavebných materiálov a jeho komplexné zhodnotenie: statika, energetické úspory pri exploatácii stavby - termovízia, efektívnosť samotnej výstavby, čas realizácie a cena vyvinutého systému v porovnaní s konkurenciou v rámci krajín EÚ;
•	návrh novej konštrukcie šikmej i plochej strechy, získanie ochrannej známky na vyvinuté stavebné materiály a látky, spracovanie technologického postupu montáže vyvinutých systémov pre nové strechy i sanácie a opravy existujúcich;
•	objektivizácia a spresnenie vstupných dát na prevádzkové hodnotenie energetickej hospodárnosti budov, objektivizácia výsledkov hodnotenia, urýchlenie a zlacnenie energetickej certifikácie budov pri predaji a prenájme budov;
•	publikácia "Ročenka slovenského stavebníctva 2010" v slovenskej aj anglickej verzii,  určená odbornej verejnosti pôsobiacej v odvetví stavebníctva a vo výrobe stavebných výrobkov a materiálov, laickej verejnosti zaoberajúcej sa touto problematikou, zahraničným investorom, ktorí sa chcú uplatniť na slovenskom stavebnom trhu; vo všeobecnosti je zdrojom informácií aj pre iné odvetvia a odbory, inštitúcie, školy a samosprávne orgány a pod.;
•	zistenie skutočných fyzikálnych parametrov obnovenej budovy a ich konfrontácia s navrhovanými parametrami, potvrdenie správnosti navrhovaných riešení, ekonomické posúdenie navrhnutých riešení, návratnosť investície (Úloha je v štádiu riešenia.);
•	preukázanie optimálnej výšky nákladov verejnej práce, čím sa predíde nežiaducemu nadhodnoteniu alebo podhodnoteniu verejnej práce a posilní sa výkon štátneho dozoru aj v nadväznosti na štátnu expertízu;
•	hľadanie efektívnych foriem alternatívneho bývania vo väzbe na výrazne sa meniacu štruktúru domácností na Slovensku prispeje k uplatňovaniu prvkov novej politiky bývania domácností nielen v štátnej bytovej politike, ale aj v politikách rozvoja bývania regionálnych a miestnych samospráv;
•	zabránenie rozširovaniu nedostatkov prejavujúcich sa ako systémové poruchy,  objektivizácia skutočného stavu a rozsahu výskytu nedostatkov, stanovenie technických a technologických podmienok zatepľovania obvodových plášťov existujúcej bytovej výstavby na báze pórobetónu s vylúčením potreby rozoberania obvodových plášťov s možnou aplikáciou riešení aj na obvodové plášte s dielcami na báze betónov s ľahkými plnivami (Riešenie úlohy je v štádiu rozpracovanosti);.
•	podklady pre aktualizáciu príslušných článkov STN NA EN 1991-1-3 Všeobecné zaťaženia, Zaťaženia snehom (2004) a STN NA EN 1990 Zásady navrhovania konštrukcií (2004);
•	stratégia a koncepcia energetickej hospodárnosti a využívania obnoviteľných zdrojov energie z hľadiska ekonomických, ekologických a sociálnych dopadov s dôrazom na oblasť obnovy bytových domov na nízkoenergetický štandard a výstavbu nízkoenergetických a pasívnych bytových a rodinných domov, spracovanie podkladov pre rozhodovací proces. Spracovanie technických podkladov na projektovanie budov so zabezpečovaním zlepšenia energetickej hospodárnosti budov, znižovania spotreby energie a emisií CO2  (Riešenie je v štádiu rozpracovanosti.);
•	predvídanie potreby zmien technických noriem, ktoré zabezpečí pripravenosť SR v normatívnej oblastia súčasne  poukáže na riešenie problémov zabezpečenia financovania bezbariérových budov z domácich i zahraničných zdrojov;
•	použitie konkrétnych hodnôt súčiniteľu tepelnej rozťažnosti zistených na základe laboratórnych skúšok môže prispieť k bezpečnejšiemu a ekonomickému návrhu exponovaných betónových konštrukcií,  návrh skúšobnej metódy pre stanovenie súčiniteľu tepelnej rozťažnosti;
•	vypracovanie aktualizovaných všeobecných technických a všeobecných obchodných podmienok stavebných prác podľa inovovanej metodiky 2010, ktoré sa uplatňuje vo všetkých činnostiach investičného procesu, v príprave a projektovaní stavieb, v dokumentácii pre stavebné povolenie a pre realizáciu stavby, pre verejné obstarávanie stavebných prác, pre zmluvné zabezpečenie stavebných prác, pre kontrolu a vyúčtovanie stavebných prác a pre kolaudačné rozhodnutie ( Riešenie úlohy je v štádiu rozpracovanosti.);
•	priama difúzia výsledkov vyriešeného projektu do regiónov a pre všetkých účastníkov procesu investičnej výstavby, rozvoj podnikateľskej sféry v odvetví stavebníctva, zvyšovanie konkurencieschopnosti stavebných podnikateľov SR a vyššia efektívnosť činností stavebných firiem (Riešenie úlohy je v štádiu rozpracovanosti.);
•	výroba reprofilačných materiálov vyššej kvality s využitím nanotechnológie umožní zvýšenie konkurencieschopnosti na trhu a predovšetkým vytvorenie nových a udržanie existujúcich pracovných miest,  difúzia významných technológií do regiónov orientovaných na rozvoj malého a stredného podnikania( Riešenie projektu je v štádiu rozpracovanosti.).

II.1.6 Rezort Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

Názov organizácie VaV zriadenej MPSVR SR	
Inštitút pre  výskum práce a rodiny (ďalej len „IVPR“)	

Tab.8 Zoznam priamo riadených organizácií VaV zriadených MPSVR SR
Zdroj: MPSVR SR

Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov
(v eurách )	
Inštitút pre  výskum práce a rodiny	19	523 090,00	

Tab.9 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: MPSVR SR

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MPSVR SR v roku 2010 

V rámci prípravy Výročnej správy IVPR za rok 2010 jednotlivé vecné sekcie MPSVR SR uviedli, že realizované projekty a iná expertízna činnosť pre zriaďovateľa boli využité pre potreby:
-	prípravy legislatívy na úseku služieb zamestnanosti, nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, zlepšenia systému riadenia rizikových faktorov práce, koordinovania výskumu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na celonárodnej úrovni; 
-	prípravy legislatívy v oblasti dlhodobej starostlivosti a sociálnych služieb, hmotnej núdze a  príspevku na bývanie;
-	ďalších analýz a predikcií zelenej ekonomiky, konštrukcie životného minima, vývoja v oblasti dlhodobej starostlivosti o odkázané osoby;
-	posilnenia rodového hľadiska v jednotlivých oblastiach sociálnej ochrany a práce.

Odberateľ vysoko hodnotí nielen samotné výstupy (výskumné správy), ale aj vysoko profesionálny prístup k voľbe metód získavania často ťažko dostupných údajov. Osobitne vyzdvihuje operatívnu účasť na príprave národných projektov (napr. v oblasti podpory zvyšovania profesionality výkonu a služieb sociálnej inklúzie, či v oblasti prevencie a eliminácie násilia páchaného na ženách).

II.1.7 Štatistický úrad SR

Názov organizácie VaV zriadenej ŠU SR	
INFOSTAT – Inštitút informatiky a štatistiky	

Tab.10 Zoznam priamo riadených organizácií VaV zriadených ŠÚ SR
Zdroj: ŠÚ SR 

Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov
(v eurách)	
INFOSTAT Bratislava	6	            971 536,00	

Tab.11 Výška prostriedkov zo štátneho rozpočtu  poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV pre potreby rezortu v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: ŠÚ SR 

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly ŠÚ SR

Príspevková organizácia INFOSTAT Bratislava riešila v roku 2010 pre ŠÚ SR projekty špecifikované v kontrakte. Väčšina projektov bola zameraná na riešenie požiadaviek Eurostatu v oblasti metodiky a metodológie. Ďalšiu významnú oblasť predstavovali projekty zamerané na oblasť zdokonaľovania automatizovaného spracovania štatistických produktov a na možnosť využívania údajov z administratívnych zdrojov.
Výsledky zadaných výskumných úloh výraznou mierou prispeli k aplikácii nových postupov v rozvoji vybraných štatistík. 
Ďalšie úlohy boli zamerané na automatizované spracovanie súborov údajov sprístupnených v tvare xml. z centrálneho registra právnických osôb MV SR, automatizovanú špecifikáciu skupín podnikov podľa metodiky Manuálu odporúčaní vypracovaného Eurostatom, inováciu funkcií na evidenciu údajov o právnických jednotkách v prípade obnovenia ich ekonomickej činnosti a úpravu webových stránok pre prezentáciu metodických listov na základe výnosu MF SR o štandardoch pre informačné systémy verejnej správy. Výsledkom uvedených úloh bolo nové automatizované programové vybavenie (APV) implementované do automatizovaného štatistického systému AŠIS-REGIS, nové APV pre špecifikáciu skupín podnikov a ich vedúcich subjektov, inovované APV pre opakovanú registráciu právnych jednotiek v štatistickom registri a inovované APV nasadené na webové sídlo ŠÚ SR zohľadňujúce štandardy pre informačné systémy verejnej správy. 
Ďalšia skupina projektov sa týkala mestskej a obecnej štatistiky a mestského informačného systému – MOŠ/MIS, výsledkom čoho je skvalitňovanie programového vybavenia systému MOŠ – MIS a rozširovanie súboru sledovaných ukazovateľov, čím sa reaguje na zmeny v platnej legislatíve, dostupnosti ukazovateľov a na spätnú väzbu zákazníkov. 

II.1.8 Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR

V pôsobnosti Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR (ďalej len „UNMS SR“) pôsobí len jedna organizácia zaoberajúca sa projektmi VaV, a to v oblasti metrológie – Slovenský metrologický ústav (SMÚ). Hlavné činnosti SMÚ vykonáva v rámci kompetencií orgánu štátnej správy, vedecko-výskumných činností, normotvorných činností i priamych služieb spojených s odovzdávaním jednotky fyzikálnych veličín a výrobou certifikovaných referenčných materiálov. 

SMÚ je zodpovedný za zabezpečovanie jednotnosti a správnosti meraní, ako aj za zabezpečovanie plnej zlučiteľnosti metrologického systému SR so systémami vyspelých krajín, predovšetkým EÚ. Plní úlohu národnej metrologickej inštitúcie, ktorá uchováva a rozvíja národné etalóny. V súčasnosti má Slovenská republika vyhlásených 29 národných etalónov, na ktoré ÚNMS SR prispieva zo svojej rozpočtovej kapitoly, na základe jednoročného kontraktu medzi ÚNMS SR a SMÚ.

Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov
(v eurách)	
Slovenský metrologický ústav 	9	2 378 418,00	

Tab.12 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly ÚNMS SR poskytnutá organizáciám VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: UNMS SR

SMÚ si na riešenie projektov VaV zabezpečoval finančné prostriedky formou zdrojov z domácich projektov  a to z Agentúry  na podporu výskumu a vývoja a zahraničných projektov iMERA (6. rámcový program ES), iMERA-plus (7. rámcový program ES) a projektu TEMPUS-ETIQUM. 

Projekt z Agentúry na podporu výskumu a vývoja bol riešený formou spolupráce so Slovenskou technickou univerzitou v Bratislave, ktorá poskytla SMU finančné prostriedky vo výške 26 981 eur, ktoré boli čerpané  v roku 2010 vo výške 16 730 eur. Nevyčerpané finančné prostriedky boli vrátene na STU.

Finančné prostriedky na projekty iMERA a iMERA-plus boli poskytnuté vo výške 42 312 eur a boli vyčerpané vo výške 41 512 eur. Na projekt TEMPUS-ETIQUM boli SMU poskytnuté finančné prostriedky vo výške 1 869 eur, ktoré boli čerpané  v roku 2010 vo výške 1 628 eur.      

II.1.9 Úrad jadrového dozoru SR

Úrad jadrového dozoru SR (ďalej len „ÚJD SR“) nemá žiadne priamo riadené organizácie VaV. 

Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška výdavkov
(v  eurách)	
VÚJE, a.s., Trnava	1	995 735,00	

Tab.13 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly UJD SR poskytnutá VaV v SR na riešenie projektov VaV potrebných pre rezort v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: UJD SR 

Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly UJD SR v roku 2010 

    V období rokov 2008-2011 je riešený projekt: Jadrová bezpečnosť - výskumno-vývojová podpora rozhodovania pri výkone dozoru nad jadrovou bezpečnosťou, II. etapa s celkovými odhadovanými nákladmi 3 983200 eur, z toho v roku 2008 to bolo 995 751  eur a v rokoch 2009 a 2010 to bolo rovnako po 995 735  eur. Projekt pozostáva z radu čiastkových úloh zameraných na spracovanie koncepcií, metodík, návrhov opatrení, analýz a získanie prehľadov v oblasti riešenia jadrovej bezpečnosti a havarijnej pripravenosti vo svete.
    Získané výsledky sú využívané pre výkon činnosti ÚJD SR zmysle zákona NR SR č.541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (Atómový zákon) v znení neskorších predpisov, spracovávanie všeobecno-záväzných právnych predpisov a bezpečnostných návodov vydávaných ÚJD SR pre účely hodnotenia jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení v SR, vývoj analytických nástrojov na hodnotenie bezpečnosti jadrových zariadení, overovanie informácie predkladanej na ÚJD SR v rámci správnych konaní a zlepšenie havarijnej pripravenosti. Výsledky riešenia sa tiež využívajú pri komunikácii s Európskou komisiou a ďalšími medzinárodnými organizáciami a asociáciami vo väzbe na výkon štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou v SR.

II.1.10 Slovenská akadémia vied

Slovenská akadémia vied (ďalej len ,,SAV“), ako rozpočtová organizácia, je samostatnou rozpočtovou kapitolou so sídlom v Bratislave, ktorej činnosť sa riadi zákonom č. 133/2002 Z. z. o Slovenskej akadémii vied v znení neskorších predpisov. Činnosť SAV je zameraná na rozvoj vedy, vzdelanosti, kultúry a ekonomiky. SAV vykonáva výskumnú činnosť prostredníctvom svojich 46 rozpočtových a 24 príspevkových organizácií. Výkonným orgánom je Predsedníctvo SAV.
Rozhodujúcou úlohou SAV v roku 2010 bolo úspešné získavanie projektov a realizácia výziev v programoch zo štrukturálnych fondov EÚ. Organizácie SAV sa zapojili do všetkých výziev vyhlásených Agentúrou MŠVVaŠ SR pre štrukturálne fondy (ďalej len „ASFEU“). Obzvlášť úspešným projektom bol projekt Európske dimenzie umeleckej kultúry Slovenska a vytvorenie Centra excelentnosti pre glykomiku. V SAV v súčasnosti funguje 6 centier excelentnosti SAV, v ďalších 12-tich sú organizácie SAV partnermi.

Úspešná je  predovšetkým edičná a vydavateľská činnosť. V domácich vydavateľstvách vyšlo 145 vedeckých monografií, ďalšie 4 boli z plánu ešte na rok 2009. V zahraničných vydavateľstvách vyšlo 29 monografií, a jedna z predchádzajúceho roka. V domácich vydavateľstvách vyšlo 46 odborných publikácií a učebníc, a dve z minulého roka, v zahraničných vydavateľstvách 6 takýchto publikácií. Oproti predchádzajúcemu roku je to vzostup približne o desatinu. Takmer rovnakým tempom vzrástol aj počet citácií pracovníkov SAV registrovaných vo Web of Science, keď vlani dosiahol hodnotu 17 361 citácií, čo svedčí o kvalite publikácií. Zreteľný je aj nárast publikácií evidovaných v databáze Current Contents – ich počet presiahol hodnotu 1550, čo je takmer o 300 prác viac ako v predchádzajúcom roku.

V roku 2010 sa realizoval aj postupný rast počtu vedeckých pracovníkov v SAV, hoci celkový počet pracovníkov dokonca mierne klesá, teda podiel vedeckých pracovníkov sa zvyšuje. V minulom roku pracovníci SAV prihlásili na patentové konanie 10 vynálezov, na Slovensku im boli udelené 4 patenty a zapísané do registra boli 2 úžitkové vzory. Silnou stránkou SAV je aj medzinárodná vedecká spolupráca, vedecké tímy SAV riešili ešte 26 projektov 6. rámcového programu ES a ďalších 53 projektov 7. rámcového programu ES, ako aj viacero projektov iných významných medzinárodných programov. 

SAV vyvíja aj ďalšie aktivity – pokračuje v úsilí o začlenenie Slovenska do medzinárodných vládnych vedeckých zoskupení a laboratórií, podporuje mobilitu výskumníkov, rozvíja členstvo SAV v mimovládnych vedeckých organizáciách, podporuje účasť na medzinárodných vedeckých podujatiach v zahraničí, organizuje medzinárodné vedecké konferencie.

II.2 Porovnanie podpory VaV v SR z jednotlivých hlavných zdrojov  podpory

Medzi hlavné zdroje verejných financií, z ktorých bol v roku 2010 podporovaný VaV na Slovensku, patria:
•	štátny rozpočet Slovenskej republiky, 
•	7. rámcový program Európskeho spoločenstva ( ďalej len „ES“) pre výskum, technický rozvoj a demonštračné aktivity (ďalej len „7.RP“) ako aj 7. rámcový program ES pre atómovú energiu v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy, 
•	štrukturálne fondy Európskej únie (ďalej len „EÚ“), 

Na Slovensku sú zo štátneho rozpočtu poskytované prostriedky na dva druhy podpory VaV, a to na:
•	inštitucionálne financovanie VaV,
•	účelové financovanie VaV (prostredníctvom verejnej súťaže). 

V rámci 7.RP bol formou verejnej súťaže vyhlásenej Európskou komisiou podporovaný VaV vykonávaný aj slovenských organizáciách VaV. 

Prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ (Európskeho fondu regionálneho rozvoja – European Regional Development Fund – ďalej len „ERDF“) boli v roku 2010 poskytované na podporu infraštruktúry VaV prostredníctvom  Agentúry MŠVVaŠ SR pre štrukturálne fondy EÚ (ďalej len ASFEU) a riadiaceho orgánu ( ďalej len „RO“) operačného programu Výskum a vývoj - MŠVVaŠ SR. 

II.2.1 Podpora VaV poskytovaná zo štátneho rozpočtu

Inštitucionálna podpora VaV je v SR poskytovaná v rozhodujúcej miere vysokým školám  prostredníctvom grantových systémov  VEGA a KEGA a Slovenskej akadémii vied prostredníctvom VEGA. Časť inštitucionálnej podpory vysokých škôl je poskytovaná prostredníctvom VEGA. V SAV sú ústavy financované prostredníctvom rozpočtu, časť prostriedkov rozpočtu SAV  sa rozdeľuje prostredníctvom VEGA. Vysokým školám je poskytovaná podpora zo štátneho rozpočtu aj prostredníctvom KEGA. VEGA zabezpečuje jedno spoločné konkurenčné prostredie pre jednotlivé vysoké školy a ústavy SAV pre posudzovanie a výber ich projektov na poskytnutie podpory z inštitucionálnych prostriedkov vysokých škôl, osobitne pre vysoké školy a z inštitucionálnych prostriedkov SAV pre ústavy SAV. KEGA zabezpečuje jedno spoločné konkurenčné prostredie pre jednotlivé vysoké školy pre poskytnutie inštitucionálnych prostriedkov na kultúrno-edukačné granty.

Účelová podpora VaV je poskytovaná prostredníctvom týchto rozhodujúcich foriem podpory:
-	Agentúra na podporu výskumu a vývoja (ďalej len „APVV“),
-	štátne programy výskumu a vývoja (ďalej len „štátne programy“),
-	stimuly pre  výskum a vývoj.
Účelové prostriedky štátneho rozpočtu sú poskytované podľa zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja v znení neskorších predpisov a zákona č.185/2009 Z. z. o stimuloch pre výskum a vývoj a o doplnení zákona č.595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov.
II.2.1.1 Inštitucionálna podpora VaV

II.2.1.1.a GRANTOVÉ SCHÉMY – VEGA A KEGA – vysoké školy

Inštitucionálne výdavky / rok	2006	2007	2008	2009	
2010	
Celkové 	37 144 000,00 	39 254 000,00 	41 135 000,00 	39 737 000,00 	39 484 000,00 	
VEGA	  9 908 000,00 	10 309 000,00	10 367 000,00 	10 299 000,00 	10 288 000,00 	
KEGA	  2 324 000,00 	  2 564 000,00 	  2 543 000,00 	  2 556 000,00 	  2 456 000,00 	

Tab.14 Vývoj výšky inštitucionálnych prostriedkov poskytovaných vysokým školám z rozpočtovej kapitoly MŠVVaŠ SR na VaV za  za obdobie 2006 – 2010 (v eurách)
Zdroj: Sekcia vysokých škôl MŠVVaŠ SR 

P.č.	Názov vysokej školy 	Počet projektov	Výška prostriedkov ŠR 
(v eurách)	
1	UK Bratislava	362	2 179 000,00	
2	UPJŠ Košice	115	795 000,00	
3	PU Prešov	66	183 000,00	
4	UCM Trnava	13	41 000,00	
5	UVL Košice	53	484 000,00	
6	UKF Nitra	50	184 000,00	
7	UMB Banská Bystrica	85	206 000,00	
8	TVU Trnava	50	196 000,00	
9	STU Bratislava	260	2 414 000,00	
10	TU Košice	151	1 010 000,00	
11	ŽU Žilina	129	858 000,00	
12	TUAD Trenčín	13	72 000,00	
13	EU Bratislava	83	241 000,00	
14	SPU Nitra	101	830 000,00	
15	TU Zvolen	69	538 000,00	
16	VŠMU Bratislava	3	10 000,00	
17	KU Ružomberok	12	41 000,00	
18	UJS Komárno	2	6 000,00	
Spolu	 	1 617	10 288 000,00	

Tab.15 Výška inštitucionálnych prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MŠVVaŠ SR získaná jednotlivými vysokými školami prostredníctvom VEGA v roku 2010 (v eurách)
        Zdroj: Sekcia vysokých škôl MŠVVaŠ SR

V roku 2010 bolo prostredníctvom MŠVVaŠ SR podporovaných 1 617 projektov VEGA na vysokých školách. Priemerná výška prostriedkov pridelených na 1 projekt z vysokých škôl bola 6 362 eur.

Okrem VEGA sú inštitucionálne prostriedky na vysoké školy rozdeľované aj prostredníctvom KEGA. MŠVVaŠ SR prostredníctvom KEGA podporuje osobitné projekty zamerané na podporu vydávania učebníc pre pedagogické účely vysokých škôl, projekty z umeleckých disciplín, v ktorých poskytujú vzdelanie slovenské umelecké vysoké školy. 

V roku 2010 MŠVVaŠ podporilo prostredníctvom KEGA 323 projektov z vysokých škôl. Na podporu projektov v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom KEGA bolo v roku 2010 rozpísaných 2 456 000 eur. Priemerná výška prostriedkov pridelených na 1 projekt z vysokých škôl bola 7 603 eur.

II.2.1.1.b GRANTOVÉ SCHÉMY – VEGA  -  Slovenská akadémia vied

Inštitucionálne výdavky/rok	2006	2007	2008	2009	2010	
Celkové	48 368 000,00 	49 848 000,00	58 242 000,00	61 236 000,00	62 672 000,00	
VEGA 	  2 153 000,00 	  2 369 000,00	  2 603 000,00	  2 938 000,00	  3 981 000,00	

Tab.16: Vývoj inštitucionálnych výdavkov poskytovaných ústavom SAV z rozpočtovej kapitoly SAV za obdobie 2006 – 2010 (v eurách)
Zdroj: SAV

Názov ústavu SAV	Počet projektov	Výška prostriedkov zo ŠR
(v eurách)	
 		(BV)	(KV)	Spolu	
Astronomický ústav	9	57 129,00	13 243,00	70 372,00	
Arborétum Mlyňany	1	4 363,00	0,00	4 363,00	
Archeologický ústav	23	127 614,00	5 044,00	132 658,00	
Botanický ústav	22	119 780,00	0,00	119 780,00	
Ekonomický ústav	7	41 043,00	0,00	41 043,00	
Elektrotechnický ústav	13	122 962,00	10 046,00	133 008,00	
Encyklopedický ústav	1	629,00	0,00	6290,00	
Filozofický ústav	7	34 939,00	5 023,00	39 962,00	
Fyzikálny ústav	27	124 022,00	19 152,00	143 174,00	
Geofyzikálny ústav	10	33 710,00	2 000,00	35 710,00	
Geografický ústav	5	38 691,00	0,00	38 691,00	
Geologický ústav	16	47 795,00	0,00	47 795,00	
Historický ústav	17	79 298,00	11 866,00	91 164,00	
Chemický ústav	24	164 508,00	10 046,00	174 554,00	
Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra	9	33 349,00	0,00	33 349,00	
Ústav divadelnej a filmovej vedy	4	11 263,00	0,00	11 263,00	
Ústav výskumu sociálnej komunikácie	5	10 724,00	0,00	10 724,00	
Matematický ústav	15	61 063,00	14 329,00	75 392,00	
Molekulárno-medicínske centrum	1	5 773,00	0,00	5 773,00	
Neurobiologický ústav	14	74 050,00	8 371,00	82 421,00	
Neuroimunologický ústav	7	49 407,00	0,00	49 407,00	
Parazitologický ústav	16	99 381,00	5 023,00	104 404,00	
Prognostický ústav	2	14 762,00	0,00	14 762,00	
Slavistický ústav Jána Stanislava	7	16 832,00	1 909,00	18 741,00	
Sociologický ústav	7	21 497,00	0,00	21 497,00	
Spoločenskovedný ústav	7	18 241,00	0,00	18 241,00	
Ústav anorganickej chémie	12	97 226,00	5 023,00	102 249,00	
Ústav biochémie a genetiky živočíchov	9	52 527,00	5 023,00	57 550,00	
Ústav dejín umenia	8	19 319,00	6 746,00	26 065,00	
Ústav ekológie lesa	11	80 165,00	3 196,00	83 361,00	
Ústav etnológie	8	35 983,00	0,00	35 983,00	
Ústav exp.  endokrinológie	13	70 278,00	5 023,00	75 301,00	
Ústav exp. farmakológie a toxikológie	12	65 056,00	5 023,00	70 079,00	
Ústav exp. fyziky	25	175 161,00	35 312,00	210 473,00	
Ústav exp. onkológie	20	129 065,00	6 774,00	135 839,00	
Ústav exp. psychológie	5	28 126,00	3 805,00	31 931,00	
Ústav fyziológie hospodárskych zvierat	13	90 541,00	0,00	90 541,00	
Ústav genetiky a biotechnológií rastlín	7	46 691,00	0,00	46 691,00	
Ústav geotechniky	14	79 802,00	12 481,00	92 283,00	
Ústav hudobnej vedy	11	31 303,00	6 029,00	37 332,00	
Ústav hydrológie	9	50 207,00	3 805,00	54 012,00	
Ústav informatiky	11	99 336,00	11 669,00	111 005,00	
Ústav krajinnej ekológie	12	73 693,00	0,00	73 693,00	
Ústav materiálov a mechaniky strojov	7	49 132,00	13 394,00	62 526,00	
Ústav materiálového výskumu	18	89 789,00	3 044,00	92 833,00	
Ústav merania	6	69 508,00	6 088,00	75 596,00	
Ústav molekulárnej biológie	18	114 432,00	0,00	114 432,00	
Ústav molekulárnej fyziológie a genetiky	15	87 555,00,	28 925,00	116 480,00	
Ústav normálnej a patologickej fyziológie	12	54 122,00	13 851,00	67 973,00	
Ústav orientalistiky	2	14 140,00	0,00	14 140,00	
Ústav polymérov	16	107 091,00	10 046,00	117 137,00	
Ústav politických vied	3	12 646,00	0,00	12 646,00	
Ústav pre výskum srdca	6	40 164,00	5 023,00	45 187,00	
Ústav slovenskej literatúry	9	24 748,00	3 720,00	28 468,00	
Ústav stavebníctva a architektúry	8	41 278,00	8 067,00	49 345,00	
Ústav svetovej literatúry	8	25 534,00	0,00	25 534,00	
Ústav štátu a práva	3	9 986,00	0,00	9 986,00	
Ústav zoológie	26	98 072,00	0,00	98 072,00	
Ústredný archív	1	3 522,00	0,00	3 522,00	
Virologický ústav	24	170 337,00	23 820,00	194 157,00	
Spolu	658	3 649 360,00	331 939,00	3 981 299,00	

Tab.17 Výška inštitucionálnych prostriedkov z rozpočtovej kapitoly SAV získaná jednotlivými ústavmi SAV prostredníctvom VEGA v roku 2010 (v eurách)
Vysvetlivky: BV – bežné výdavky, KV – kapitálové výdavky
Zdroj: SAV

V roku 2010 bolo prostredníctvom VEGA v SAV podporovaných 658 projektov. Priemerná výška prostriedkov pridelených na 1 projekt bola 6 050 eur.

Názov skupiny odboru VaT	Počet projektov
 	Výška prostriedkov zo ŠR 
(v eurách)	
		(BV) 	(KV)	Spolu	
Prírodné vedy	220	1 222 644,00	114 174,00	1 336 818,00	
Technické vedy	95	654 541,00	73 617,00	728 158,00	
Lekárske vedy	124	745 807,00	96 810,00	842 617,00	
Pôdohospodárske vedy	65	410 870,00	3 196,00	414 066,00	
Spoločenské vedy	39	157 025,00	3 805,00	160 830,00	
Humanitné vedy	115	458 473,00	40 337,00	498 810,00	
Spolu	658	3 649 360,00	331 939,00	3 981 299,00	

Tab.18 Členenie inštitucionálnych prostriedkov rozpočtovej kapitoly SAV získaných jednotlivými ústavmi SAV prostredníctvom VEGA v roku 2010 podľa jednotlivých skupín odborov VaT (v eurách)
Vysvetlivky: BV – bežné výdavky, KV – kapitálové výdavky
Zdroj: SAV

Najviac inštitucionálnych prostriedkov rozdeľovaných na podporu VaV prostredníctvom VEGA v SAV je sústredených na podporu prírodných vied. Zodpovedá to aj rozdeleniu výskumných kapacít na Slovensku podľa jednotlivých skupín odborov VaT. 

II.2.1.1.c Závery

Vzhľadom na rozdielny objem výdavkov rozdeľovaných prostredníctvom VEGA z celkových inštitucionálnych prostriedkov rozpočtovej kapitoly MŠVVaŠ SR (26% v roku 2010) a rozpočtovej kapitoly SAV (6,4 % v roku 2010), môžeme konštatovať, že VEGA má rozhodujúci význam pre rozdeľovanie inštitucionálnych prostriedkov na podporu VaV na vysokých školách. 
Prostriedky poskytované prostredníctvom KEGA sú na Slovensku jediným zdrojom podpory projektov uvedeného zamerania.

II.2.1.2 Účelové financovanie výskumu a vývoja - grantové schémy

II.2.1.2.1 GRANTOVÉ SCHÉMY – AGENTÚRA NA PODPORU VÝSKUMU  A VÝVOJA

Účelové financovanie výskumu a vývoja na Slovensku z prostriedkov štátneho rozpočtu prostredníctvom Agentúry na podporu výskumu a vývoja (ďalej len „APVV“) sa v roku 2010 realizovalo poskytovaním podpory  projektov vybraných na základe verejnej súťaže vyhlásenej na všeobecné výzvy APVV a na programy APVV.  APVV tiež z prostriedkov štátneho rozpočtu spolufinancovala projekty 7. RP, bilaterálnej medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce a  projekty Európskej nadácie pre vedu.    

II.2.1.2.1.a GRANTOvÁ SCHÉMA – vŠEOBECNÉ VÝZVY APVV

Všeobecné výzvy boli vyhlasované na predkladanie projektov v jednotlivých skupinách odborov VaT bez tematického obmedzenia. 
V rámci všeobecných výziev APVV bolo v roku 2010 podporených celkovo 223 projektov. Výška poskytnutých prostriedkov zo štátneho rozpočtu dosiahla v roku 2010 celkovo 15 157 395 eur, pričom výška spolufinancovania z mimorozpočtových zdrojov (prostriedky z vlastných zdrojov prijímateľa, podnikateľských alebo zahraničných zdrojov) činila 2 408 513 eur. (Pre porovnanie v roku 2009 podporila APVV  v rámci všeobecných výziev 368 projektov  celkovou sumou 22 709 600 eur zo štátneho rozpočtu, mimorozpočtové zdroje činili 9 269 377. eur). 

Najväčší počet projektov (100) bolo podporovaných v sektore vysokých škôl. Najvyšší objem prostriedkov poskytla APVV sektoru vysokých škôl a to vo výške 6 916 331 eur, štátny sektor výskumu a vývoja vrátane SAV získal prostredníctvom APVV sumu 5 259 352 eur.  

Najväčší počet projektov (92) bolo podporených v technických vedách. Najvyšší objem prostriedkov poskytla APVV taktiež v oblasti technických vied, a to vo výške 6 806 446 eur, v prírodných vedách bolo poskytnutých prostredníctvom APVV 3 283 177eur.  

Podrobný prehľad prostriedkov ŠR poskytnutých organizáciám VaV v SR prostredníctvom všeobecných výziev APVV v roku 2010, ako aj ich členenie podľa sektorov VaV  a podľa skupín odborov VaT sa nachádza v Prílohe 6.

II.2.1.2.1.b GRANTOvÁ SCHÉMA – PROGRAMY APVV

APVV  poskytla podporu projektom v nasledujúcich programoch:

Podpora spolupráce univerzít a SAV s podnikateľským prostredím (SUSPP)

Tento program stimuluje výskumnú spoluprácu univerzitných pracovísk a ústavov SAV s praxou, podporuje investície zo súkromnej sféry do výskumu a vzdelávania. Program prispieva k rozvoju kľúčového partnerstva podnikateľského prostredia a služieb, najmä malých a stredných podnikov, akademických pracovísk a verejnej správy. Cieľom je stimulovať vznik Centier spolupráce univerzít a SAV s podnikateľským prostredím, ktorých výskum je spolufinancovaný priemyslom. 
V roku 2010 APVV podporila v rámci programu SUSPP 8 projektov v celkovej sume 926 418 eur. 
Podrobný prehľad projektov podporených v rámci programu SUSPP ako aj ich členenie podľa sektorov VaV a podľa skupín odborov VaT sa nachádza v Prílohe 6.

Podpora výskumu a vývoja v malých a stredných podnikoch (VMSP)

Cieľom programu je stimulácia inovácií v malých a stredných podnikoch, ako aj v začínajúcich podnikoch typu start-up a spin-off,  prostredníctvom podpory ich vlastného VaV alebo transferu takýchto riešení z organizácií VaV. Program umožňuje využiť vlastný potenciál malých a stredných podnikov, alebo spoluprácu s organizáciami VaV pre zvýšenie pridanej hodnoty ich procesov, produktov resp. služieb, a tým zvýšiť aj ich konkurencieschopnosť. 
V rámci tohto programu APVV v roku podporila 2010 94 projektov. Celkový objem finančných prostriedkov poskytnutých na riešenie týchto projektov zo štátneho rozpočtu dosiahol v roku 2010 výšku 7 768 610 eur.
Podrobný prehľad projektov podporených v rámci programu VMSP ako aj ich členenie podľa sektorov VaV a podľa skupín odborov VaT sa nachádza v Prílohe 6.

Podpora vzniku a činnosti výskumných a vzdelávacích centier excelentnosti (VVCE)

Hlavným cieľom programu je podpora vzniku a rozvoja excelentných výskumno-vzdelávacích pracovísk. Program má podporiť koncentráciu tímov excelentného výskumu, integráciu so vzdelávaním a zapájanie najlepších výskumno-vzdelávacích pracovísk do európskeho výskumného a vzdelávacieho priestoru. Ďalším zámerom programu je prispieť k riešeniu problému nedostatku kvalitných vysokokvalifikovaných pracovníkov VaV najmä s ukončeným tretím stupňom vysokoškolského vzdelávania (doktorandského štúdia) pre potreby spoločenskej praxe a priemyslu. Zámerom je podporiť vytváranie širšieho priestoru pre výskumnú činnosť študentov, najmä doktorandov a postdoktorandov, zabezpečenie ich kvalifikačného rastu a umožnenie im získať skúsenosti a zručnosti z organizácie riadenia a riešenia projektov v rámci výskumných tímov a následne ich využiť vo svojom profesionálnom raste. 
V rámci tohto programu APVV v roku 2010 poskytla na riešenie 7 projektov prostriedky zo štátneho rozpočtu vo výške 1 010 921 eur. 
Podrobný prehľad projektov podporených v rámci programu VVCE ako aj ich členenie podľa sektorov VaV a podľa skupín odborov VaT sa nachádza v Prílohe 6.

Podpora ľudského potenciálu v oblasti VaV a popularizácia vedy (LPP)

Cieľom programu je zvýšiť konkurencieschopnosť Slovenska prostredníctvom posilnenia výskumno-vývojového potenciálu krajiny. Program má  posilniť úroveň ľudského potenciálu ako základnej nutnej podmienky rozvoja. Základným predpokladom pre zlepšenie situácie je aj zvýšenie atraktívnosti vedeckej kariéry a zvýšenie záujmu mladej generácie o ňu. Tento program si kladie za cieľ položiť základy systémovej starostlivosti o zlepšovanie vzťahu mládeže k vede a zvyšovanie atraktívnosti výskumnej kariéry
V rámci tohto programu APVV v roku 2010 podporila 205 projektov  prostriedkami zo štátneho rozpočtu vo výške 4 585 535 eur. 
 Podrobný prehľad projektov podporených v rámci programu LPP ako aj ich členenie podľa sektorov VaV a podľa skupín odborov VaT sa nachádza v Prílohe 6.

Podpora prípravy projektov 7. RP na roky 2007 – 2013 (PP7RP)

Hlavným cieľom programu PP7RP je zvýšiť účasť slovenských subjektov v 7. RP, predovšetkým prostredníctvom podpory aktívnej účasti slovenských špičkových pracovníkov VaV na koordinácii projektov 7. RP.
V roku 2010 bolo podporených 41 žiadostí o  refundáciu nákladov na prípravu projektov 7. RP   zo štátneho rozpočtu vo výške 115 137 eur.
Prehľad podpory zo štátneho rozpočtu na projekty v rámci výzvy PP7RP podľa organizácií VaV sa nachádza v Prílohe 6. 

Otvorená verejná výzva na predkladanie žiadostí o dofinancovanie projektov 7. RP (DO7RP)

Cieľom uvedenej výzvy je podporiť aktívnu účasť slovenských špičkových pracovníkov a kolektívov VaV v 7. RP prostredníctvom dofinancovania nákladov potrebných na realizáciu projektov 7. RP, ktoré získali finančnú podporu od Európskej komisie.   
V roku 2010 bolo dofinancované riešenie  35 projektov 7. RP prostriedkami štátneho rozpočtu vo výške 807 000 eur. 
Prehľad podpory zo štátneho rozpočtu na projekty v rámci výzvy DO7RP podľa organizácií VaV sa nachádza v Prílohe 6. 

II.2.1.2.2 GRANTOvÁ SCHÉMA – ŠTÁTNE PROGRAMY VÝSKUMU A VÝVOJA

Štátne programy sú jednou z foriem účelovej podpory VaV a ich úlohou je riešiť kľúčové problémy rozvoja a napĺňania potrieb spoločnosti. V roku 2010 pokračovalo v rámci grantovej schémy „štátne programy“ riešenie 4 projektov v rámci dvoch štátnych programov s nákladmi vo výške 1 110 295 eur zo štátneho rozpočtu a vo výške 310 364 eur zo súkromných zdrojov. Riešenie projektov VaV štátnych programov skončilo v roku 2010. Nové štátne programy nie sú schválené.

P. č.	Názov organizácie VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	FChPT  STU v Bratislave	1	464 715,00	165 970,00	
2	FEI STU v Bratislave	1	265 551,00	132 776,00	
3	Virologický ústav SAV	1	232 357,00	11 618,00	
4	Spoločenskovedný ústav SAV	1	147 672,00	0,00	
Spolu		4	1 110 295,00	310 364,00	

Tab.19 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných jednotlivými organizáciami VaV v SR zo štátnych programov v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR 	

P. č.	Názov sektora VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	Sektor VŠ	2	730 266,00	298 746,00	
2	Štátny sektor  VV	2	380 029,00	11 618,00	
3	Podnikateľský sektor VV	0	0,00	0,00	
4	Neziskový sektor VV	0	0,00	0,00	
Spolu		4	1 110 295,00	310 364,00	

Tab.20 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných organizáciami VaV v SR zo štátnych programov v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov v členení podľa sektorov VaV (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

P. č.	Názov skupiny odboru VaT	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	Prírodné vedy	2	697 072,00	177 588,00	
2	Technické vedy	1	265 551,00	132 776,00	
3	Lekárske vedy	0	0,00	0,00	
4	Pôdohospodárske vedy	0	0,00	0,00	
5	Spoločenské vedy	1	147 672,00	0,00	
6	Humanitné vedy	0	0,00	0,00	
Spolu		4	1 110 295,00	310 364,00	

Tab.21 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných organizáciami VaV v SR zo štátnych programov v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov v členení podľa sektorov VaV (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

hodnotenie grantovej schémy PODĽA JEDNOTLIVÝCH ŠTÁTNYCH PROGRAMOV VaV (ŠP VV)

ŠP VV –  Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu a vývoja

P. č.	Názov organizácie VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov
zo ŠR (v eurách )	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	FChPT  STU v Bratislave	1	464 715,00	165 970,00	
2	FEI STU v Bratislave	1	265 551,00	132 776,00	
3	Virologický ústav SAV	1	232 357,00	11 618,00	
Spolu		3	962 623,00	310 364,00	
  
Tab.22 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných jednotlivými organizáciami VaV v SR zo štátneho programu „Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu a vývoja“ v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

P. č.	Názov sektora VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	Sektor VŠ	2	730 266,00	298 746,00	
2	Štátny sektor VaV	1	232 357,00	11 618,00	
3	Podnikateľský sektor VaV	0	0,00	0,00	
4	Neziskový sektor VaV	0	0,00	0,00	
Spolu		3	962 623,00	310 364,00	

Tab.23 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných organizáciami VaV v SR zo štátneho programu „Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu a vývoja“ v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov v členení podľa sektorov VaV (v eurách)
  Zdroj: MŠVVaŠ SR 

  ŠP VV –  Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti

P. č.	Názov organizácie  VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	Spoločenskovedný ústav SAV	1	147 672,00	0,00	
Spolu		1	147 672,00	0,00	
  
Tab.24 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných jednotlivými organizáciami VaV v SR zo štátneho programu „Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti“ v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)
  Zdroj: MŠVVaŠ SR

P. č.	Názov sektora VaV	Počet
projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1	Sektor VŠ	0	0,00	0,00	
2	Štátny sektor VaV	1	147 672,00	0,00	
3	Podnikateľský sektor VaV	0	0,00	0,00	
4	Neziskový sektor VaV	0	0,00	0,00	
Spolu		1	147 672,00	0,00	
   
Tab.25 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu získaných organizáciami VaV v SR zo  štátneho programu „Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti“ v roku 2010 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov v členení podľa sektorov VaV (v eurách)
  Zdroj: MŠVVaŠ SR 

II. 2.1.2.3 STIMULY PRE VÝSKUM A VÝVOJ

Poskytovanie stimulov pre VaV bolo schválené zákonom č.185/2009 Z. z. o stimuloch pre výskum a vývoj a o doplnení zákona č.595/2003 Z. z. o daní z príjmov v znení neskorších predpisov, ktorý nadobudol účinnosť od 1. augusta 2009. 
Hlavným cieľom tohto zákona je ponúknuť podnikateľom štátnu podporu pre rozvoj nimi vykonávaného VaV a tiež pre vytvorenie alebo rozšírenie ich personálnych kapacít v oblasti VaV za podmienok, že podnikatelia personálne rozšíria svoje pracovisko VaV alebo vytvoria nové, ak ho ešte nemajú. 
Tento zákon by mal tiež prispieť k zvýšeniu mobility výskumníkov medzi organizáciami VaV štátneho sektora vrátane SAV, sektora vysokých škôl a neziskového sektora VaV a podnikmi. Stimuly môžu byť poskytnuté aj na dočasné zapožičanie vysokokvalifikovaných zamestnancov VaV z verejného sektora VaV do podnikateľského sektora.
V roku 2009 bolo schválených 5 žiadostí o stimuly pre VaV, v roku 2010 bolo schválených 10 žiadostí. Výška prostriedkov štátneho rozpočtu a daňových úľav získaných jednotlivými organizáciami VaV v SR je v nasledujúcej tabuľke. 

P. č.	Názov organizácie  VaV 	Výška prostriedkov zo ŠR (v eurách)	Objem daňových úľav (v eurách)	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v eurách)	
1.	VÚPC ,a.s., Bratislava	635 096,00	18 233,00	194 926,00	
2.	DECOM, a. s., Trnava	446 828,00	10 498,00	102 000,00	
3.	Výskumný ústav stavebnej informatiky, a.s., Košice	130 200,00	0,00	0,00	
4.	IMUNA PHARM, a. s., Šarišské Michaľany	302 433,00	0,00	0,00	
5.	CEIT SK, s r.o., Žilina	509 103,00	14 383,00	135 085,00	
6.	DBBiotech03, spol. s r.o., Košice 	1 381 202,00	0,00	0,00	
7.	Prvá zváračská, a s., Bratislava   	409 212,00	33 224,00	140 842,00	
8.	DBBiotech01, spol. s r.o., Košice 	658 959,00	0,00	0,00	
9.	VIPO, a. s., Partizánske 	226 885,00	15 150,00	76 179,00	
10.	CEIT KE, s r.o., Košice 	412 975,00	0,00	0,00	
11.	Slovanet, a.s., Bratislava	611 605,00	0,00	0,00	
12.	IMUNA-PHARM, a. s., Šarišské Michaľany   	1 211 615,00	4 000,00	405 000,00	
13.	Medicproduct, a.s., Lipany  	1 306 348,00	0,00	0,00	
14.	ZTS VVÚ, a. s., Košice    	127 480,00	18 675,00	44 227,00	
15.	Microstep, spol. s r.o, Bratislava	114 150,00	240 990,00	117 850,00	
Spolu		8 484 091,00	355 153,00	1 216 109,00	

Tab.26 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu a daňových úľav získaných jednotlivými organizáciami v SR v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

II. 2.1.2.4 ÚČASŤ SR V PROJEKTOCH SPOLOČNÉHO PODNIKU ENIAC

V rámci rozpočtového programu 06K Národný program rozvoja vedy a techniky MŠVVaŠ SR v roku 2010 podporovalo formou spolufinancovania účasť slovenských organizácií v projektoch Spoločného európskeho podniku ENIAC, zameraného na VaV v oblasti nanoelektroniky.
V rámci podprogramu 06K12 bola v roku 2010 spolufinancovaná účasť slovenských organizácií v dvoch schválených projektoch Spoločného podniku ENIAC. 
MŠVVaŠ SR zabezpečuje spolufinancovanie účasti slovenských organizácií v projektoch Spoločného podniku ENIAC na základe dohody o administrácii ENIAC ED-27-09 medzi Spoločným podnikom ENIAC a MŠVVaŠ SR.
Riešenie 2 spolufinancovaných projektov Spoločného podniku ENIAC: MAS (výskum v oblasti nanoelektroniky pre mobilné systémy asistovaného života) a END (výskum modelov, riešení, metód a prostriedkov pre energeticky úsporný trh) začalo v roku 2010. So slovenskými účastníkmi boli podpísané zmluvy o poskytnutí prostriedkov na spolufinancovanie projektov VaV Spoločného podniku ENIAC, na základe ktorých bolo zo štátneho rozpočtu SR poskytnutých pre prvý rok riešenia projektov celkovo 117 400 eur.
Na riešení projektu MAS sa zúčastňuje Slovenská technická univerzita v Bratislave. Do riešenia projektu END sú zapojené STU v Bratislave a ON Semiconductor Slovakia a.s.
V ďalších rokoch riešenia projektov budú prostriedky poskytované na základe dodatkov k uvedeným zmluvám.
II.2.2 Grantové schémy medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce 

II.2.2.1 GRANTOvÁ SCHÉMA – rámcovÉ programY ES 

7.RP je hlavný nástroj Európskej únie pre financovanie výskumu v Európe na roky 2007-2013. Rozpočet 7.RP na sedem rokov je 50,5 miliardy eur pre 7.RP  a rozpočet pre 7.RP (EURATOM) je ďalších 2,7 miliardy eur na päť rokov. 
7. RP podporuje výskum vo vybraných prioritných oblastiach – cieľom je etablovať alebo udržať postavenie EÚ ako svetového lídra v týchto sektoroch. 
7.RP pozostáva z nasledujúcich špecifických programov:
•	Spolupráca - Spolupráca vo výskume
•	Myšlienky- Európska rada pre výskum
•	Ľudia - Ľudský potenciál, akcie Marie Curie
•	Kapacity - Výskumné kapacity
•	Spojené výskumné centrum (JRC) - Nejadrové akcie JRC
                                                                  - Činnosti JRC v oblasti jadrovej energie 
•	Jadrový výskum EURATOM - Výskum energie jadrovej syntézy
      - Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením

Pre účasť v 7.RP si každá členská krajina 7.RP vytvára podporné štruktúry. Podporné štruktúry 7.RP  na Slovensku zahŕňajú 20 národných delegátov programových výborov 7.RP (ďalej len „ND“), 21 národných kontaktných bodov 7.RP (ďalej len „NCP“) a národného koordinátora NCP.
Hlavnou úlohou ND je na zasadnutiach programových výborov presadzovať záujmy SR v daných tematických oblastiach v súlade so záujmami vedecko-technickej politiky SR. ND sa vyjadruje k odbornému obsahu výziev 7.RP, financiám poskytnutým na programový smer a ku kritériám výberu projektov VaV 7.RP. ND tiež v predstihu informujú NCP o pripravovaných výzvach 7.RP a spolupracujú s nimi pri plnení úloh NCP.
Hlavnou úlohou NCP je poskytovanie informácií a podpory potenciálnym účastníkom projektov 7.RP. Za týmto účelom sa vytvárajú národné siete NCP. Úlohami NCP sú vytváranie databázy  potenciálnych účastníkov 7.RP v danej priorite v celej SR, vyhľadávanie potenciálnych účastníkov na univerzitách, výskumných inštitúciách a priemysle vrátane malých a stredných podnikov, vysvetľovanie významu 7.RP a pravidiel účasti slovenských subjektov v projektoch 7.RP, informovanie účastníkov o dokumentoch, ktoré je potrebné poznať pri podávaní projektu, poskytovanie poradenskej činnosti pri príprave projektu, hľadaní  partnerov a príprave kontraktu. 

Účasť slovenských organizácií VaV v 7. RP

P.č	Názov organizácie výskumu a vývoja 	Počet účastí v projektoch	Výška prostriedkov v eurách1	
1.	Slovenská akadémia vied SAV	48	7 227 436,00	
2.	Univerzita Komenského v Bratislave	14	975 255,00	
3.	Žilinská univerzita v Žiline	12	889 710,00	
4.	Slovenská technická univerzita v Bratislave	11	579 029,00	
5.	Technická univerzita v Košiciach	10	1 803 170,00	
6.	Slovenská zdravotnícka univerzita v Bratislave	7	973 638,00	
7.	Ardaco, a.s.	5	2 237 651,00	
8.	I-Europa, s.r.o.	4	88 455,00	
9.	Slovenska organizácia pre výskumné a vývojové aktivity	4	129 004,00	
10.	Agentúra na podporu výskumu a vývoja APVV	3	24 683,00	
11.	Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach	3	184 320,00	
12.	ZTS VVÚ Košice, a.s.	3	835 435,00	
13.	Inštitút pre verejné otázky	2	14 743,00	
14.	Intersoft, a.s.	2	517 120,00	
15.	Medzinárodné laserové centrum	2	455 729,00	
16.	Univerzita Mateja Bella v Banskej Bystrici	2	49 220,00	
17.	Východoslovenská energetika, a.s.	2	122 120,00	
18.	EDIS (Výskumné a vývojové družstvo pre Elektronické Digitálne Systémy)	1	0,00	
19.	Elfa, s.r.o.	1	159 840,00	
20.	Energetické centrum Bratislava	1	50 055,00	
21.	Environmental Institute, s.r.o.	1	248 260,00	
22.	Fagor Ederlan Slovensko, a.s.	1	72 200,00	
23.	Forel International School	1	143 180,00	
24.	GALVAFIN - ITALY, s. r. o.	1	0,00	
25.	GOTIVE, a.s.	1	141 160,00	
26.	HAMELN RDS a.s.	1	318 450,00	
27.	HIGHCHEM s.r.o.	1	73 800,00	
28.	INFOSTAT	1	214 400,00	
29.	Ing. Alexander Pivovarník – INGMETAL	1	0,00	
30.	Ing. Ján Šestina SETA	1	104 430,00	
31.	Inštitút pre výskum práce a rodiny	1	90 244,00	
32.	Inžinierska výpočtová spoločnosť Trnava, s.r.o.	1	52 444,00	
33.	KIOS s.r.o.	1	144 720,00	
34.	KLF - ZVL MTK spol. s r.o.	1	145 389,00	
35.	Košický samosprávny kraj	1	161 900,00	
36.	Letisko M. R. Štefánika - Airport Bratislava, a. s. (BTS)	1	15 500,00	
37.	MEROCO a.s.	1	29 700,00	
38.	Mesto Trnava	1	20 295,00	
39.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	1	0,00	
40.	Ministerstvo vnútra SR	1	75 000,00	
41.	NEMETSCHEK Slovensko, s.r.o.	1	619 320,00	
42.	PAM-ak s.r.o.	1	175 077,00	
43.	Progseis s.r.o.	1	0,00	
44.	Prvá zváračská, a.s. 	1	234 268,00	
45.	QUERCUS, s.r.o.	1	43 121,00	
46.	RNDr. Kamil Vrana, CSc. - HYDEKO-KV	1	185 583,00	
47.	SAE-AUTOMATION, s.r.o.	1	125 400,00	
48.	Slovenská akademická informačná agentúra, n. o.	1	13 269,00	
49.	Slovenský hydrometeorologický ústav SHMÚ	1	80 036,00	
50.	SIRECO s.r.o.	1	217 901,00	
51.	Slovak Telekom, a.s.	1	85 110,00	
52.	Slovenská inovačná a energetická agentúra	1	82 860,00	
53.	Slovenské centrum poľnohospodárskeho výskumu	1	133 366,00	
54.	Slovenské elektrárne, a.s.	1	0,00	
55.	Slovenské národné múzeum	1	45 145,00	
56.	SMARTRENDS, s.r.o.	1	851 460,00	
57.	Soft & Control Technology, s.r.o.	1	166 624,00	
58.	Solarklima s.r.o.	1	8 650,00	
59.	SOLUZIONA, a.s.	1	400 000,00	
60.	SYNKOLA, s.r.o.	1	245 111,00	
61.	Škola komunikácie a médií, n.o.	1	111 320,00	
62.	Štátne lesy TANAPu	1	96 354,00	
63.	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra	1	0,00	
64.	Tatravagónka a.s.	1	0,00	
65.	TEN Slovakia, s.r.o.	1	20 295,00	
66.	Technická univerzita v Trnave	1	176 833,00	
67.	Univerzita Cyrila a Metoda v Trnave	1	46 400,00	
68.	Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre	1	83 558,00	
69.	Únia nevidiacich a slabozrakých Slovenska	1	174 200,00	
70.	Úrad jadrového dozoru SR	1	25 097,00	
71.	Ústav medicínskej etiky a bioetiky, n. f.	1	41 195,00	
72.	Vedecko- technologický park Žilina	1	76 497,00	
73.	Výskumný ústav dopravný, a.s.	1	65 735,00	
74.	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva	1	24 396,00	
75.	Výskumný ústav chemických vlákien, a.s.	1	143 350,00	
76.	Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy	1	65 925,00	
77.	Výskumný ústav zváračský – Priemyselný inštitút SR	1	251 700,00	
78.	Vysokošpecializovaný odborný ústav geriatrický sv. Lukáša v Košiciach n.o.	1	48 000,00	
79.	Združenie BITERAP	1	208 762,00	
80.	Združenie Maxa Reinhardta	1	62 327,00	
81.	Združenie používateľov Slovenskej akademickej dátovej siete SANET	1	16 000,00	
82.	Železničná spoločnosť Slovensko, a. s.	1	42 000,00	
83.	Žilinský samosprávny kraj	1	20 295,00	
	Spolu	230	27 808 885,00	
       
1Požadovaný finančný príspevok od Európskej komisie (EK) pre žiadateľa na celú dobu trvania projektu. Údaje o požadovanom príspevku EK pre projekty typu  Marie Curie Actions nie sú  k dispozícii z dôvodu ochrany osobných údajov.

Tab.27 Výška prostriedkov získaných jednotlivými organizáciami zo SR v projektoch 7. RP do14.12. 2010 (v eurách)
     Zdroj údajov: Databáza EK

Názov programového smeru 7. RP	Počet projektov s účasťou SR	Počet účastí slovenských organizácií v projektoch1	Počet projektov so slovenským
koordinátorom 	Výška prostriedkov
EK 
(v eurách)2	
Spolupráca – z toho:	106	119	3	20 837 648,00	
•	Zdravie	9	10	0	1 745 904,00	
•	Potraviny, poľnohospodárstvo, rybolov a biotechnológia	9	9	0	1 243 913,00	
•	Informačné a komunikačné technológie	26	29	1	6 428 433,00	
•	Nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie	14	16	1	3 599 629,00	
•	Energetika	7	8	0	735 966,00	
•	Životné prostredie (vrátane klimatických zmien)	11	12	0	1 326 597,00	
•	Doprava (vrátane vzdušnej dopravy)	13	16	1	1 411 551,00	
•	Socioekonómia a spoločenské vedy	9	9	0	781 000,00	
•	Vesmír	2	2	0	57 391,00	
•	Bezpečnosť	6	8	0	3 507 263,00	
Myšlienky	0	0	0	0,00	
Ľudia	20	30	13	464 133,00	
Kapacity – z toho:	48	70	3	6 124 856,00	
•	Výskumné infraštruktúry	17	19	0	2 025 570,00	
•	Výskum v prospech malých a stredných podnikov	15	18	0	1 811 427,00	
•	Regióny znalostí, Výskumný potenciál	8	25	3	1 795 365,00	
•	Veda a spoločnosť	8	8	0	492 494,00	
•	Špecifické činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce	0	0	0	0,00	
Jadrový výskum – z toho:	7	10	0	382 249,00	
•	Výskum energie jadrovej syntézy (ITER)	0	0	0	0,00	
•	Jadrové štiepenie a ochrana pred žiarením	7	10	0	382 249,00	
Koordinácia výskumných aktivít (ERANET)	1	1	0	0,00	
7. RP Spolu	182	230	19	27 808 885,00	

1 Súčet účastí slovenských organizácií v projektoch 7. RP, pričom v jednom projekte môžu participovať   
    viaceré slovenské organizácie, a takisto – tá istá organizácia môže byť zapojená do viacerých projektov 7.RP.
     2 Požadovaný finančný príspevok od EK pre žiadateľa na celú dobu trvania projektu.
 3 Údaje o požadovanom príspevku EK pre projekty typu Marie Curie Actions nie sú k dispozícii z dôvodu ochrany osobných údajov.

Tab.28 Počet projektov s účasťou slovenských organizácií, počet účastí slovenských organizácií v projektoch, počet projektov s koordinátorom zo SR a výška prostriedkov získaných slovenskými organizáciami zo 7. RP podľa jednotlivých programových  smerov 7. RP do 14. 12. 2010 (v eurách)
  Zdroj:  Databáza EK

Typ projektu  7. RP	Skratka	Počet projektov s účasťou SR	Výška prostriedkov EK (v eurách1)	
Výskum pre malé a stredné podniky	BSG-SME	12	1 614 602,00	
Výskum pre asociácie/zoskupenia malých a stredných podnikov	BSG-SME-AG	1	141 160,00	
Projekt spolupráce (všeobecný)	CP	30	9 886 894,00	
Projekt spolupráce - Koordinačné a podporné akcie	CP-CSA	2	605 739,00	
Integračné aktivity / e-Infraštruktúry / Prípravná fáza	CP-CSA-INFRA	12	1 342 780,00	
Malý alebo stredne zameraný výskumný projekt	CP-FP	35	5 660 380,00	
Veľký integrovaný projekt	CP-IP	12	3 016 509,00	
Projekt spolupráce pre špecifické kooperačné akcie určené pre partnerské krajiny medzinárodnej spolupráce (SICA)	CP-SICA	1	502 251,00	
Projekt spolupráce zameraný na špeciálnu skupinu (ako napr. MSP)	CP-TP	1	143 350,00	
Koordinačné a podporné akcie	CSA	7	633 567,00	
Koordinačné (alebo sieťovacie) akcie	CSA-CA	25	1 445 827,00	
ERANETplus	CSA-ERA-PLUS	1	64 268,00	
Podporné akcie	CSA-SA	27	2 546 389,00	
Európske reintegračné granty	MC-ERG	2	0,00	
Prepojenia a partnerské vzťahy priemyslu a akademickej sféry	MC-IAPP	1	0,00	
Medzinárodné reintegračné granty	MC-IRG	6	100 000,00	
Medzinárodná výmena pracovníkov vo výskume	MC-IRSES	1	0,00	
Siete na základnú odbornú prípravu	MC-ITN	5	0,00	
Sieť excelentnosti	NOE	1	105 169,00	
Spolu		182	27 808 885,00	

1 Požadovaný finančný príspevok od Európskej komisie pre žiadateľa na celú dobu trvania projektu. 
     Údaje o požadovanom príspevku Európskej komisie pre projekty typu Marie Curie Actions nie sú  k dispozícii z dôvodu ochrany osobných údajov.

Tab.29 Počet projektov s účasťou slovenských organizácií podľa typu projektu a výška prostriedkov získaných slovenskými organizáciami zo 7. RP do 14.12.2010
         Zdroj údajov: Databáza EK

II.2.2.2 GRANTOVÁ SCHÉMA – BILATERÁLNA SPOLUPRÁCA 

     Podpora APVV v rámci bilaterálnej vedecko-technickej spolupráce vyplynula z dvojstrannej spolupráce Slovenska s krajinami, s ktorými SR uzatvorila medzivládne dohody v oblasti vedy a techniky. Finančné požiadavky sa týkajú výlučne nákladov na mobilitu osôb (pobytové, cestovné náklady a náklady na ubytovanie). V porovnaní s rokom 2009 APVV podporila v rámci bilaterálnej spolupráce o 36 projektov viac a vo finančnom vyjadrení poskytla mobilitným bilaterálnym projektom viac  o 46 220 eur.

P. č.	Názov bilaterálnej vedecko-technickej spolupráce	Počet projektov	Výška prostriedkov
(v  eurách)	
	Slovensko – Rakúska 2008	17	32 895,00	
	Slovensko – Bulharská 2008	13	31 744,00	
	Slovensko – Čínska 2009	13	47 777,00	
	Slovensko – Česká 2009 	45	68 973,00	
	Slovensko – Francúzska 2009	13	34 050,00	
	Slovensko – Maďarská 2008	18	26 475,00	
	Slovensko – Talianska 2008	10	26 324,00	
	Slovensko – Poľská 2009	36	52 090,00	
	Slovensko – Slovinská 2008	11	28 115,00	
	Slovensko – Srbská 2009	16	36 987,00	
	Slovensko – Ukrajinská 2009	15	38 255,00	
	Slovensko – Juhoafrická republika 2007	6	28 481,00	
Spolu		213	452 166,00	

Tab.30 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu vynaložených na bilaterálnu vedecko-technickú   spoluprácu  v roku 2010 podľa  spolupracujúcich krajín (v eurách)
      Zdroj: APVV

II.2.2.3 GRANTOVÁ SCHÉMA - EURÓPSKA NADÁCIA PRE VEDU
      
APVV podporuje aktivity v rámci Európskej nadácie pre vedu (ENV) od roku 2006, kedy sa stala jej členom. ENV je európske združenie organizácií VaV a agentúr podporujúcich VaT, ktoré svojimi aktivitami podporuje spoluprácu v oblasti základného výskumu na európskej úrovni. APVV podporuje každoročne prostredníctvom svojich výziev Research Networking Programmes (RNP) a projekty EUROCORES. 

Aktivita	Názov organizácie VaV	Počet projektov	Výška prostriedkov (v eurách)	
EUROCORES	Prírodovedecká fakulta UK	2	65 856,74	
	Fyzikálny ústav SAV	1	33 193,93	
Spolu		3	99  050,67	

Tab.31 Výška podpory zo štátneho rozpočtu na projekty v rámci aktivít Európskej nadácie pre vedu (EUROCORES) podľa organizácií výskumu a vývoja (v eurách)
 Zdroj: APVV
 
Aktivita		Počet projektov	Výška prostriedkov v eurách	
RNP	členský príspevok v projektoch s účasťou SR	9	21 500,00	
Spolu		9	21 500,00	

Tab.32 Výška podpory zo štátneho rozpočtu na projekty v rámci aktivít Európskej nadácie pre vedu (RNP) (v eurách)
    Zdroj: APVV

  II.2.3. ÚČASŤ SR V EURÓPSKYCH A MEDZINÁRODNÝCH CENTRÁCH  VÝSKUMU A VÝVOJA  

Účasť SR v iniciatívach EÚ

SR je členom európskej iniciatívy EUROSTARS, čo je program výskumu a vývoja EÚ a EUREKA, ktorého cieľom je podpora výskumu a vývoja vykonávaného malými a strednými podnikmi, ktorého výsledky sú určené pre trh. V roku 2010 nebolo aktívne napĺňané členstvo SR, nakoľko nebol ukončený proces podpisu zmluvy o administrácii medzi Sekretariátom EUREKY a národnou organizáciou, ktorá bude vykonávať program EUROSTARS a zabezpečovať spolufinancovanie účasti slovenských organizácií v projektoch EUROSTARS. 

SR sa zapojila do pilotnej   iniciatívy členských štátov EU „Boj proti neurodegeneračným ochoreniam s dôrazom na Alzheimerovu chorobu.“ Iniciatíva je založená na novom koncepte spoločnej tvorby výskumných  programov EÚ. SR sa zúčastňovala na práci Správnej rady programu a začalo sa  s prípravou účasti slovenských organizácií v spoločných európskych projektoch výskumu Alzheimerovej choroby. 
SR sa zúčastňuje na realizácii Európskej sociálnej sondy (ESS), čo je projekt programu ESFRI. 
Ďalším projektom programu ESFRI s účasťou SR je Európske röntgenové laserové zariadenie na báze voľných elektrónov (European X-ray Free Electron Laser Facility - XFEL).  SR je akcionárom obchodnej spoločnosti XFEL GmbH. V roku 2010 prebiehalo vytváranie orgánov XFEL. 
Projekt Institut Laue-Langevin (ILL) je projekt programu ESFRI, do ktorého Slovensko vstúpilo ako člen konzorcia CENI (Central European Neutron Initiative), ktorého členmi sú aj Rakúsko, Česko a Maďarsko. V roku 2010 sa SR zúčastnila na riešení jedného projektu (STU v Bratislave) a zároveň sa na odbornom pobyte v ILL zúčastnili jeden slovenský doktorand a jeden docent.
SR je prostredníctvom STU v Bratislave zastúpené v projekte European Synchrotron Radiation Facility (ESRF), zameranom na oblasť materiálového výskumu časticovej fyziky. Projekt programu ERFRI združuje krajiny Česko, Maďarsko a Slovensko (konzorcium Central Sync). SR bola od júla 2010 predsedajúcou krajinou v ESRF. Slovenskí experti sa v roku 2010 zúčastnili na dvoch schválených experimentoch ESRF. 

Účasť SR v medzinárodných organizáciách a iniciatívach

Veľkým úspechom pre Slovensko je aktívna a významná účasť slovenských výskumníkov na aktivitách CERN vo Švajčiarsku. Účasť SR vo výskumných programoch CERN sa realizuje v súlade s dlhodobou koncepciou platnou od nášho vstupu do CERN v roku 1993. Základným princípom je vyvážená účasť slovenských fyzikov v protónovom a časticovom programe CERN. V roku 2010 bolo v CERN zo Slovenska 81 užívateľov a na trvalých pobytoch 22 fyzikov a inžinierov. Slovenské skupiny expertov v CERN v roku 2010  participovali hlavne na projektoch ALICE (detektor iónov) (22 fyzikov a inžinierov, 8 PhD študentov a 1 technik) a ATLAS (Zariadenie na výskum v oblasti časticovej fyziky) (15 fyzikov a inžinierov, 6 PhD študentov a 2 študenti). Začala sa taktiež spolupráca SR na zariadení ISOLDE (Zariadenie na hromadnú separáciu izotopov) v CERN.
V roku 2010 boli vykonávané aktivity smerujúce k nadviazaniu a rozvoju oficiálnej spolupráce Slovenska s Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). ESA je  medzivládna organizácia pre mierové využitie vesmíru. Hlavným cieľom ESA je podporovať a propagovať využitie vesmíru koordinovaním aktivít v oblasti vesmírneho výskumu a technológií medzi štátmi, ktoré sú jej členmi alebo spolupracujú s ESA v rámci prístupových fáz, a to striktne na mierové účely. 3. februára 2010 sa konalo prvé zasadnutie Komisie pre účasť SR na spolupráci s ESA. 28. apríla 2010 bola podpísaná Dohoda o spolupráci medzi SR a ESA. SR sa tak otvorila možnosť účasti na školiacich programoch ESA, súčasťou spolupráce je aj vzájomná výmena informácií, výmena výskumných pracovníkov a spolupráca pri organizácii odborných seminárov. 
SR je členom medzinárodnej organizácie Európska molekulárno-biologická konferencia (EMBC), ktorá sa  zameriava na podporu medzinárodného výskumu v oblasti molekulárnej biológie a biochémie. V roku 2010 sa na študijnom pobyte v tejto organizácii zúčastnili 4 slovenskí výskumníci. 
SR je členom medzinárodnej organizácie Spojeného ústavu jadrových výskumov v Dubne v Rusku, ktorý združuje 18 riadnych členských štátov  z Európy a Ázie spolu s Kubou a dve asociované členské krajiny Nemecko a Maďarsko. Účasť SR je zabezpečená prostredníctvom  zapojenia 4 výskumných ústavov SAV, 12 fakúlt rôznych univerzít SR a niekoľkých rezortných výskumných a vývojových ústavov SR v rôznych oblastiach fyziky. Aktivity výskumných pracovísk zo SR sa sústreďujú hlavne na problematiku teoretickej fyziky, relativistickej jadrovej fyziky, fyziky ťažkých iónov, aplikovanej matematiky, neutrónovej fyziky, fyziky pevných látok a biologických materiál. V roku 2010 sa účasť SR v Dubna  realizovala prostredníctvom 12 dlhodobých pobytov, 17 trojmesačných a 13 krátkodobých pobytov slovenských expertov.

Názov organizácie	Finančné prostriedky v eurách
	
CERN Ženeva, Švajčiarsko 	 5 224 232,00	
SÚJV Dubna, Ruská federácia	 1 100 826,00	
XFEL Hamburg, Nemecko	     320 000,00	
EGI 	         9 985,00	
EUREKA	       11 015,60	
ILL (konzorcium CENI)	     153 000,00	
EMBC	       32 077,00	
ICGEB	         7 784,43	
ESRF(konzorcium CENTRALSYNC)	     274 223,72	
IIR 	         6 765,00	
ESS 	     125 100,00	
SPOLU	  7 265 008,70	

Tab.33 Výška členských príspevkov pre členstvo SR v medzinárodných organizáciách za rok 2010 (v eurách)  

II.2.4 Účelové financovanie – štrukturálne fondy Európskej únie 

VaV v SR sú účelovo podporované aj zo ŠF EÚ, a to hlavne prostredníctvom dvoch operačných programov:
-	operačného programu Výskum a vývoj (ďalej len „OP VaV“), ktorého riadiacim orgánom je MŠVVaŠ SR
-	a operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast (ďalej len „OP KaHR“), ktorého riadiacim orgánom je MH SR.
Sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom pre OP VaV je ASFEU. Sprostredkovateľským orgánom pod riadiacim orgánom pre operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast je Slovenská inovačná a energetická agentúra (ďalej len SIEA). 

II. 2.4.1 Účelové financovanie – OP VaV

OP VaV bol oficiálne schválený rozhodnutím EK zo dňa 28. novembra 2007. Na jeho realizáciu boli schválené finančné prostriedky z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a národných zdrojov v celkovej výške 1,4 mld. eur.

II.2.4.1.a Dopytovo-orientované projekty

Rok	Doručené	Schválené	Nakontraktované	Preplatené	
	počet	výška 
(tis. eur)	počet	výška 
(tis. eur)	počet	výška 
(tis. eur)	počet schvá-lených ŽoP	výška 
(tis. eur)	
2008	130	307 459,70	58	126 677,56	13	70 868,10	0	0,00	
2009	402	871 933,81	197	388 055,78	164	278 662, 56	57	36 185, 53	
2010	359	575 097,15	117	285 913,19	179	419 971,52	681	95 289,28	
Spolu	891	1 754 490,66	372	800 646, 53	356	769 502, 18	738	131 474,81	

Tab 34 Prehľad o poskytnutí prostriedkov z OP VaV za obdobie 2008 – 2010 (k OP VaV boli prvé výzvy vypísané až v roku 2008)  v tis. eur 
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

II.2.4.1.b Národné projekty z OP VaV

Rok 2008
Priame zadanie „Národný informačný systém podpory výskumu a vývoja na Slovensku - prístup k elektronickým informačným zdrojom“ bolo vyhlásené v rámci opatrení 2.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe a 4.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe v Bratislavskom kraji, s celkovou finančnou alokáciou vyčlenenou na priame zadanie 19 916 351,32 eur v tom oba ciele – Konvergencia a  Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť  (kód OPVaV/K/RKZ/NP/2008- 1) na dva národné projekty.

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	
Centrum vedecko-technických informácií SR	
2	
19 881,68 	
6 209,64*	
* k 31. 12. 2010
Tab.35 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2008 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov 
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

Priame zadanie „Infraštruktúra pre výskum a vývoj - Dátové centrum pre výskum a vývoj“ bolo vyhlásené v rámci opatrení 1.1 Obnova a budovanie technickej infraštruktúry VaV a 3.1 Obnova a budovanie technickej infraštruktúry VaV v Bratislavskom kraji s celkovou finančnou alokáciou vyčlenenou na priame zadanie 33 193 918,87 eur v tom oba ciele – Konvergencia a  Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť  (kód OPVaV/K/RKZ/NP/2008-2) na dva národné projekty.

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis.  eur	
Centrum vedecko-technických informácií SR	2	33 134,96 	11 704,07*	
* k 31. 12. 2010

Tab.36 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2008 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov
Zdroj: MŠVVaŠ SR

Rok 2009
Uzavretá výzva na národný projekt „Slovenská infraštruktúra pre vysokovýkonné počítanie“  kód OPVaV/K/RKZ/NP/2009-1 bola vyhlásená v rámci opatrenia 1.1 Obnova a budovanie technickej infraštruktúry VaV a opatrenia 3.1 Obnova a budovanie technickej infraštruktúry VaV v Bratislavskom kraji s celkovou finančnou alokáciou vyčlenenou na oba projekty 26 000 000 eur v tom oba ciele – Konvergencia a  Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť na dva projekty.

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	
Výpočtové stredisko SAV
	2	25 965,00  	9,88 *	
* k 31. 12. 2010

Tab.37 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2009 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov 
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

Písomné vyzvanie iniciatíva JEREMIE kód OPVaV/K/JEREMIE/2009-1 bolo vyhlásené v rámci opatrenia 2.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe a opatrenia s výškou finančných prostriedkov 23 529410 eur.

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	
EIF	1	23 529,41  	23 529,41  	
* k 31. 12. 2010

Tab.38 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2009 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov
Zdroj: MŠVVaŠ SR

Písomné vyzvanie iniciatíva JEREMIE kód OPVaV/RKZ/JEREMIE/2009-1 bolo vyhlásené v rámci opatrenia 4.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe v Bratislavskom kraji s celkovou výškou finančných prostriedkov 5 882 350  eur pre cieľ Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť. 

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	
EIF	1	5 882,35  	5 882,35 	
* k 31. 12. 2010

Tab.39 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2009 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR

Rok 2010
Priame zadanie „Národná infraštruktúra pre podporu transferu technológií na Slovensku – NITT SK“ bolo vyhlásené v rámci opatrení 2.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe a 4.2 Prenos poznatkov a technológií získaných VaV do praxe v Bratislavskom kraji, s celkovou finančnou alokáciou vyčlenenou na priame zadanie 8 500 00  eur v tom oba ciele – Konvergencia a  Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť  (kód OPVaV/K/RKZ/NP/2010-1) na dva národné projekty.

Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (NFP) 
v tis. eur	Výška čerpaných prostriedkov (NFP) 
v tis.  eur	
Centrum vedecko-technických informácií SR	2	8 235,57 	21,11*	
* k 31. 12. 2010

Tab.40 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z OP VaV v roku 2010 s vyjadrením výšky zazmluvnených a čerpaných prostriedkov (v eurách)
Zdroj: MŠVVaŠ SR

II. 2.4.2 Účelové financovanie – OP KaHR

MH SR zabezpečuje podporu aplikovaného VaV OP KaHR. Ide o opatrenie 1. 3.  - Podpora inovačných aktivít v podnikoch.
Účelom opatrenia 1.3. je zvýšenie konkurencieschopnosti priemyslu prostredníctvom podpory inovačných aktivít súvisiacich s aplikovaným výskumom u podnikateľov, t. j. podporou zavádzania nových inovácií pre technológie (nie ich nákup), postupy, alebo výrobky.
Predmetom schémy na opatrenie 1.3 je poskytovanie štátnej pomoci (ďalej len „pomoc“) na riešenie projektov priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja smerovaného do inovácií formou nenávratného finančného príspevku (ďalej len „NFP“) zo ŠF EÚ a štátneho rozpočtu, zameranej na podporu rozvoja a zvyšovania konkurencieschopnosti podnikateľov vo výskumno-vývojovej, výrobnej, obchodnej sfére a službách na to nadväzujúcich. 

Prijímateľmi pomoci sú fyzické alebo právnické osoby oprávnené na podnikanie podľa § 2 ods. (2) Obchodného zákonníka, registrované na území SR, ktoré plánujú realizovať jednotlivé druhy oprávnených projektov a spĺňajú definíciu pre malé a stredné podniky (ďalej len „MSP“) alebo veľkého podnikateľa v zmysle tejto schémy. 
Podporovaná časť výskumného a vývojového projektu musí v plnej miere patriť do jednej, alebo viacerých z dvoch nasledujúcich kategórií výskumu: 
•	Priemyselný výskum – zameraný na získanie nových poznatkov a zručností pre vývoj nových výrobkov, postupov, alebo služieb alebo na dosiahnutie významného zlepšenia existujúcich výrobkov, postupov, alebo služieb. 
•	 Experimentálny vývoj – zameraný na získavanie, kombinovanie, formovanie a používanie existujúcich vedeckých, technologických, obchodných a iných relevantných poznatkov a zručností na účely výrobných plánov, zostáv alebo návrhov nových, zmenených alebo vylepšených výrobkov, postupov alebo služieb. 
Riadiacim orgánom (ďalej len „RO“) pre Opatrenie 1.3 je MH SR. SORO a zároveň vykonávateľom schémy pre opatrenie 1.3 je SIEA. 

Rok	Doručené	Schválené	Nakontraktované	Preplatené	
	počet	výška
(tis. eur)	počet	výška
(tis. eur)	počet	výška
(tis. eur)	počet	Výška
(tis. eur)	
2010	64	81 495 761,35	26	54 555 900,02	19	49 981 094,57	4	35 294 118,00	

Tab.41  Údaje o žiadostiach (NFP + JEREMIE) a výške finančných prostriedkov k 31. 12. 2010 
              (tis. eur)    

K 31. 12. 2010 boli za opatrenie  1.3 OP KaHR 3 výzvy v celkovej alokácii na výzvu 149 210 861 eur a 1 výzva na JEREMIE (KaHR–JER-0902) v alokácii 35 294 118 eur.

K 31. 12. 2010 boli celkom 4 výzvy v celkovej alokácii 184 504 979 eur. 

Čerpanie k 31. 12. 2010 za Opatrenie 1.3 OP KaHR bolo spolu v sume  35 294 118 eur, čo je 29,32 %  čerpania ku alokácii, z toho Európsky fond pre regionálny rozvoj (European Regional Development Fund – ďalej len „ERDF“): 30 000 000 eur a ŠR: 5 264 118 eur.

Dňa 19. 12. 2008 bola vyhlásená Výzva KaHR – 1.3 SP-0801 „Podpora inovačných aktivít v podnikoch - Schéma štátnej pomoci na podporu inovácií prostredníctvom projektov priemyselného výskumu a experimentálneho vývoja, s indikatívnou alokáciou 82 984 797 eur, pričom uzávierka bola 29. apríla 2009.  V rámci uvedenej výzvy bolo prijatých 46 žiadostí o poskytnutie návratného finančného príspevku v celkovej výške výdavkov 90 107 922 eur a v celkovej požadovanej výške návratného finančného príspevku 42 556 435 eur. 17. februára 2010 bolo schválených 21 žiadostí o poskytnutie návratného finančného príspevku s celkovou výškou návratného finančného príspevku 18 155 301 eur, z toho 20 žiadostí o poskytnutie návratného finančného príspevku bolo zazmluvnených s konečnou výškou návratného finančného príspevku 16 410 301 eur, z toho: ERDF 13 948 756 eur, štátny rozpočet 2 461 545 eur, vlastné zdroje 20 688 793 eur a neoprávnené výdavky 106 639 eur. Z 21 žiadostí o poskytnutie návratného finančného príspevku nebola zazmluvnená jedna žiadosť. V dvoch prípadoch došlo k mimoriadnemu ukončeniu. V rámci tejto výzvy k 31. decembru 2010 nebol žiaden úspešne ukončený projekt. 

Dňa 3. 09. 2009 bola vyhlásená Výzva s kódom KaHR–13DM–0901, Opatrenie 1.3 - Podpora inovačných aktivít v podnikoch, Schéma na podporu inovácií, zavádzania systémov manažérstva kvality, ochrany priemyselných práv a zavádzania technických noriem do výrobnej praxe a služieb (schéma pomoci de minimis) s termínom uzavretia výzvy do 27. 01. 2010. Na výzvu bolo alokovaných 15 000 000 eur. V rámci výzvy bolo predložených 17 žiadostí o návratný finančný príspevok v celkovej výške 3 645 204 eur. Proces formálnej kontroly prijatých žiadostí o návratný finančný príspevok, proces odborného hodnotenia a výber projektov výberovou komisiou pre uvedenú výzvu  prebehli bez zjavných problémov.

Ďalej v rámci opatrenia 1.3 - Podpora inovačných aktivít v podnikoch (Iniciatíva JEREMIE) boli v roku 2009 vyhlásené 2 výzvy, z ktorých 1. Výzva 13JER-0901 bola vyhlásená dňa 22. 09. 2009 a uzatvorená dňa 25. 09. 2009. Táto výzva bola následne zrušená. Na základe Výzvy 13JER-0902 bola na MH SR doručená žiadosť o návratný finančný príspevok pre implementáciu Iniciatívy JEREMIE s názvom projektu „Úvodný grant - opatrenie 1.3 - Podpora inovačných aktivít v podnikoch pre konkrétneho prijímateľa - Európsky investičný fond“ s alokáciou vo výške 35 294 118 eur, s termínom vyhlásenia výzvy dňa 21. 10. 2009 a jej ukončenia 26. 10. 2009. Jedna  žiadosť bola schválená a taktiež zmluvne viazaná v sume 35 294 118 eur, z toho ERDF vo výške 30 000 000 eur a štátny rozpočet 5 294 118 eur s % čerpania ku alokácii 29,32%. Po zaregistrovaní žiadosti do IT - monitorovacieho systému a následnej kontrole formálnej správnosti bola žiadosť o návratný finančný príspevok schválená. 

Iniciatíva JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises - Spoločné európske zdroje pre veľmi malé až stredné podniky) ponúka členským štátom Európskej únie (EÚ) možnosť využiť časť svojich ŠF EÚ programového obdobia 2007 - 2013 prostredníctvom národných a regionálnych riadiacich orgánov na účely financovania investičných zámerov MSP návratnou formou finančnej pomoci. Cieľom je uľahčenie prístupu k finančným prostriedkom najmä pre začínajúce MSP, pričom účelom je spolufinancovať investičné príležitosti formou zvýhodnených úverov, nástrojov rizikového kapitálu alebo ďalších inovatívnych foriem podpory z fondov EÚ a to prostredníctvom vybraných finančných sprostredkovateľov.

MH SR implementuje iniciatívu JEREMIE prostredníctvom Slovenského záručného a rozvojového fondu, s. r. o., ktorý pôsobí ako zastrešujúci holdingový fond iniciatívy JEREMIE na Slovensku. Manažérom holdingového fondu JEREMIE je Európsky investičný fond (EIB), ktorý je v rámci skupiny EIB špecialistom na investície v malých a stredných podnikoch v rámci Európskej únie. 

Úvodná alokácia MH SR v holdingovom fonde JEREMIE predstavuje 35 300 000 eur z opatrenia 1.3 Podpora inovačných aktivít v podnikoch OP KaHR , pričom dané prostriedky budú v zmysle návrhu investičnej stratégie holdingového fondu použité vo forme záruk za zvýhodnené úvery poskytnuté na prefinancovanie investičných aktivít MSP v súvislosti s výskumom, vývojom a inováciami v priemysle. Predpokladá sa, že uvedená suma umožní zaručiť poskytnutie nových  úverov  až  pre  500 malých  a  stredných podnikov pri celkovom objeme úverov 140 - 280 mil. eur.

Dňa 26. apríla 2010 bola vyhlásená Výzva na predkladanie žiadostí o návratný finančný príspevok (KaHR-13SP-1001) v rámci opatrenia 1.3 – Podpora inovačných aktivít v podnikoch (Schéma štátnej pomoci na podporu aplikovaného výskumu a vývoja smerovaného do inovácií), v celkovej alokácii 51 226 064 eur. Výzva je priebežná s konečným termínom predloženia žiadosti o návratný finančný príspevok 30. júna 2011. V rámci 1. kola bolo predložených 31 žiadostí o návratný finančný príspevok s celkovou výškou žiadaného návratného finančného príspevku na úrovni 29 467 266 eur. V súčasnosti prebieha proces kontroly formálnej správnosti predložených žiadostí o návratný finančný príspevok. 

Rok	OPATRENIE	Počet výziev	Alokácia na výzvu  (v eurách)	
2008	1.3 ŠP - 0801	1	82 984 797,00	70 537 078,00	12 447 720,00	
2009	1.3DM - 0901	1	15 000 000,00	12 750 000,00	  2 250 000,00	
2010	1.3.ŠP - 1001	1	51 226 064,00	43 542 154,00	  7 683 910,00	

Tab. 42   Prehľad vyhlasovania výziev od 01. 01 roku 2008 do 31. 12. 2010
Zdroj: MH SR 

Vývoj implementácie programu

Výzvy	Prijaté ŽoNFP	Zamietnuté ŽoNFP	Schválené ŽoNFP	Zazmluvnené projekty	Projekty v realizácii	Odstúpené od zmluvy	Ukončené projekty	
1.3 ŠP - 0801	 46    	25	21	18	18	2	0	
1.3DM - 0901	17   	13	4	0	0	0	0	
1.3.ŠP - 1001	33   	0	0	0	0	0	0	
Celkom k  31. 03.  2011	96	38	25	18	18	2	0	
Finančné vyčíslenie ŠF/KF a ŠR v eurách 	
Výzvy	Výška žiadaného príspevku (NFP)  	Výška neschváleného žiadaného príspevku (NFP)	Výška schváleného príspevku (NFP) 	Výška zazmluvnených prostriedkov 	Výška 
vráte-
ných
prostriedkov 	Výška ukonče-ných projektov 	
1.3 ŠP – 0801	42 556 437,56	24 401 136,54	18 155 301,02	14 686 976,57	0,00	0,00	
1.3DM  0901	3 645 204,77	2 538 723,77	1 106 481,00	-	-	-	
1.3.ŠP – 1001*	30 714 158,98	-	-	-	-	-	
Celkom	76 915 801,31	26 939 860,31	19 261 782,02	14 686 976,57	0,00	0,00	
1.3 –ŠP – 1001* Výzva k sledovanému obdobiu nie je ešte uzatvorená.

Tab. 43  Vývoj implementácie OP KaHR (v eurách)
Zdroj: MH SR 

Problémy v priebehu trvania výzvy

Počas trvania vyhlásených výziev neboli zaznamenané žiadne písomné sťažnosti na proces informovania žiadateľov o NFP. Zo strany žiadateľov bolo najviac otázok k Príručke pre žiadateľa, Formuláru žiadosti o NFP, Opisu projektu a k výkladu definície malých a stredných podnikateľov a k výkladu pojmov výskum a vývoj. Problematické oblasti boli riešené v rámci upozornení a vysvetlení k výzve a prostredníctvom najčastejších otázok (FAQ) zverejnených na webovej stránke vykonávateľa.

Realizácia podľa prioritných osí  

Opatrenie	Dátum vyhláse-nia výzvy	Dátum uzávierky
prijímania žiadostí o NFP	Alokácia FP na výzvu (NFP) v eurách	
			Spolu	Z toho	
				ŠF/KF	ŠR	
1.3.ŠP 1001	26.4.2010	24.1.2011	51 226 064 000,00	43 542 154 400,00	7 683 909 600,00	
	Spolu za prioritu	51 226 064 000,00	43 542 154 400,00	7 683 909 600,00	

Tab. 44   Stav vyhlasovania výziev prioritnej osi od 01.01 roku 2010 do 31. 12. roku 2010
Zdroj: MH SR

Názov výzvy:  KaHR-13SP-0801

P.č.	Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (v eurách)	Výška čerpaných prostriedkov
(v eurách)	
1.	VSL Software, a. s.	1	1 606  377 150,00	0,00	
2.	EVPÚ, a. s., N. Dubnica
	1	840  248 800,00	0,00	
3.	ELCOM, spoločnosť s ručením, obmedzeným,
Prešov	1	1 085  000 000,00	0,00	
4.	SEZ Krompachy, a. s.	1	305 340 400,00	0,00	
5.	K-system, spol. s r.o.	1	798 470 000,00	0,00	
6.	BOST SK, a. s.	1	1 099 842 300,00	0,00	
7.	K W D,  s. r. o.	1	331 347 240,00	0,00	
8.	DREVOPROJEKT, Komárno, s. r. o.	1	814 380 800,00	0,00	
9.	KOVACO, spol. s.r.o.	1	945 320 000,00	0,00	
10.	AGROSPOL ŽELOVCE, s. r. o.	1	124 347 600,00	0,00	
11.	HAKO, a. s.	1	240 894 250,00	0,00	
12.	GoldenSUN Slovakia, s. r. o.	1	1 982 250 000,00	0,00	
13.	Transmisie engineering, a. s.	1	208 533 600,00	0,00	
14.	TESGAL s.r.o	1	1 335 640 000,00	0,00	
15.	SPINEA ,s. r. o.	1	775 639 480,00	0,00	
16.	KOPAST, s. r. o.	1	225 826 000,00	0,00	
17.	JAKOR, s. r. o.	1	1 807 278 950,00	0,00	
18.	RIOSTRAND,s.r.o.	1	162 200 000,00	0,00	

Tab. 45 Zoznam zmluvne viazaných projektov v rámci výzvy OP KaHR-13SP-0801 v roku 2008 a financovaných v roku 2010 (v eurách)  
Zdroj: MH SR 

Názov výzvy:  KaHR-13DM-0901

P.č.	Názov organizácie	Počet projektov	Výška zazmluvnených prostriedkov (v eurách)	Výška čerpaných
prostriedkov (v eurách)	
1.	SILOTECH, s. r. o., Sečovce	1	460 250 000,00	0,00	
2.	KYBERNETES, s. r. o.	1	270 636 000,00	0,00	
3.	ETOP – Trading, a. s.	1	182 595 000,00	0,00	
4.	MUDr. Oto Sova, CSc. – BOOS	1	155 750 000,00	0,00	

Tab. 46  Zoznam žiadostí o NFP schválených v rámci výzvy OP KaHR-13DM-0901 v roku 2009 a financovaných v roku 2010 (v eurách)
Zdroj: MH SR 

III. priebežnÁ správA o plnení dlhodobého zámeru za obdobie Január 2010 až december 2010

Dňa 12. septembra 2007 vláda Slovenskej republiky schválila Dlhodobý zámer štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015“ (ďalej len „Dlhodobý zámer“) a dňa 6. februára 2008 jeho rozpracovanie na konkrétne opatrenia do roku 2010 v materiáli „Stratégia plnenia Dlhodobého zámeru štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015 na obdobie do roku 2010“ (ďalej len „Stratégia plnenia dlhodobého zámeru“).

Nakoľko Stratégia plnenia dlhodobého zámeru je konkretizovaním cieľov Dlhodobého zámeru táto priebežná správa o plnení dlhodobého zámeru za obdobie január 2010 – december 2010 je odpočtom plnenia opatrení stanovených v tejto stratégii. 

Za uvedené obdobie boli plnené nasledujúce opatrenia:
Opatrenie č.	Cieľ plnenia  opatrenia	Zodpovednosť/plnenie	Výstupy	
2.1a	Požadovať, aby zmluvne potvrdených odberateľov z hospodárskej alebo spoločenskej praxe mali výsledky riešenia projektov VaV štátnych programov	MŠVVaŠ SR/ APVV	4 zmluvy  na podporu projektov štátnych programov.
	
2.1b	Požadovať, aby zmluvne potvrdených odberateľov z hospodárskej alebo spoločenskej praxe mali výsledky riešenia projektov VaV vybraných programov APVV	MŠVVaŠ SR/APVV	Zmluvy k projektom z programov APVV
 „Podpora spolupráce univerzít a SAV s podnikateľským prostredím“ a „Podpora VaV v malých a stredných podnikoch“	
4.1.1	Zabezpečiť prostriedky štátneho rozpočtu na podporu účasti slovenských organizácií VaV v znalostných inovačných centrách Európskeho technologického inštitútu	MŠVVaŠ SR/MŠVVaŠ SR	Prostriedky za r.2010 boli alokované v rozpočtovom programe MŠ VVaŠ SR 
 „Národný program rozvoja VaT“ v objeme 500 000 eur. 	
4.1.2a	Každoročne vypracovávať program pravidelných mimoškolských aktivít (napr. dni otvorených dverí v organizáciách VaV, seminárov, letných škôl a pod.), ktorého obsah bude zameraný na systematické celoročné približovanie úspechov VaT žiakom základných škôl a stredných škôl s cieľom vychovávať budúcich zamestnancov VaV.	MŠVVaŠ SR/ Národné centrum pre popularizáciu vedy a techniky/ CVTI SR	V r. 2010 bolo organizovaných 85 akcií popularizácie. Jedná sa o akcie typu -Veda v  Centre, Vedecká cukráreň, letný vedecký tábor, vedecké konferencie, Spektrum vedy, Laboratórium, Festival VaT 	
4.1.2.c

	Stimulovať vytvorenie strategických partnerstiev smerujúcich k vzdelaniu k vede a podpore vedeckej kultúry medzi inštitúciami VaV a školami v pôsobnosti regionálneho školstva v SR (projekty spolupráce medzi organizáciami VaV a školami v pôsobnosti regionálneho školstva v SR, podporované z programu APVV„ Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácie vedy“)	APVV/APVV	V r. 2010 bolo financovaných 11 projektov spolupráce medzi organizáciami VaV a školami v pôsobnosti regionálneho školstva v SR	
4.1.2.e	Vytvoriť podmienky pre kontinuálny rast zručností a vedomostí zamestnancov VaV po ukončení doktorandského štúdia a tým zvýšiť pridanú hodnotu využiteľnú pre spoločnosť z investícií do tretieho stupňa univerzitného vzdelania
(projekty zamerané na vytvorenie postdoktorandských miest pre výskumno-vývojových zamestnancov podporované z programu APVV„ Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácie vedy“)
Stimulovať a podporovať excelentných školiteľov doktorandského štúdia (projekty zamerané na podporu a stimuláciu excelentných školiteľov doktorandského štúdia, v rámci ktorých bude možné vytvoriť jedno alebo dve doktorandské miesta podporované z programu APVV „Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácie vedy“)
	APVV/APVV	Financovaných bolo 48 projektov na vytvorenie postdoktorandských miest pre zamestnancov VaV,68 projektov bolo financovaných na podporu a stimuláciu excelentných školiteľov doktorandského štúdia.	
4.3.1a	Stimulovať výskumnú spoluprácu univerzitných pracovísk a ústavov SAV (univerzity a SAV sú súčasťou verejného sektora VaV) s praxou a podporovať investície zo súkromnej sféry do výskumu a vzdelávania prostredníctvom programu APVV Podpora spolupráce SAV a univerzít s priemyslom a podnikateľským prostredím.“
	APVV/APVV	8 podaných, posudzovaných a financovaných projektov	
4.3.3	Podporovať VaV v malých a stredných podnikoch orientovaný na inovácie prostredníctvom programu APVV „Podpora VaV v malých a stredných podnikoch.“

	APVV/APVV	V r. 2010 bolo financovaných 88 projektov.
 V II. fáze programu „Podpora VaV v malých a stredných podnikoch“ orientovaných na inovácie bol podaných 43 projektov z toho 36 bolo hodnotených a financovanie prebehne až v r. 2011.	
5.1	Realizovať vecné priority výskumu a vývoja prostredníctvom:
o	 štátnych programov 
o	 projektov a programov APVV
o	 projektov podporovaných z operačných programov
 „Vzdelávanie“
 a „ Výskum a vývoj“
Vecné priority VaV sa v súčasnosti podporujú prostredníctvom OP VaV.
	MŠVVaŠ SR / ASFEÚ/MH SR	Od júna 2010 boli podporené 2 národné projekty

V rámci OP VaV boli v roku 2010 vypísané 2 výzvy tykajúce sa 
„Prenosu poznatkov a technológií do praxe“, pričom jedna bola vyhlásená v rámci cieľa Konvergencia a druhá v rámci cieľa Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť.
	
6.1c	Podporovať prípravu projektov 7.RP prostredníctvom programu APVV „ Podpora prípravy projektov 7.RP“
	APVV/APVV	Bolo podaných 51 projektov, z toho bolo 15 hodnotených a financovaných projektov	
6.1d	Poskytovať prostriedky štátneho rozpočtu na 25% spolufinancovanie nakontraktovaných projektov 7.RP riešených organizáciami VaV sektora vysokých škôl a štátneho sektora	MŠVVaŠSR/APVV	Zmluva o spolupráci medzi MŠVVaŠ SR a APVV, kde sa zmluvné strany dohodli, že MŠVVaŠ SR  SR poskytne APVV prostriedky vo výške 300 000 eur. V rámci výzvy DO7RP bolo poskytnuté spolufinancovanie 10 projektom.	
6.2	Vytvoriť podmienky pre skvalitnenie činnosti národných delegátov, národných kontaktných bodov a národného koordinátora 7.RP s cieľom zlepšiť proces prenosu informácií o výzvach 7.RP vyhlasovaných EK na Slovensko a zlepšiť administratívno-technickú asistenciu pri príprave projektov uchádzajúcich sa o podporu zo 7.RP	MŠVVaŠ SR/APVV	Dodatok zmluvy o spolupráci medzi MŠVVaŠ SR a APVV, dodatok na r. 2010	
8.1a	Priblížiť význam VaV širokej verejnosti s osobitným dôrazom na mládež prostredníctvom programu APVV 
„Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácie vedy“
	APVV	V r. 2010 bolo financovaných 44 projektov popularizácie	
8.1c	Oboznamovať periodicky verejnosť o úspechoch dosiahnutých vo  VaT na národnej úrovni a o významných osobnostiach a kolektívoch pôsobiacich vo výskume a vývoji	MŠVVaŠ SR	Každoročne konaný
 „Týždeň VaT“ v rámci ktorého minister školstva, vedy výskumu a športu SR  odovzdal ocenenia významným osobnostiam a kolektívom	
10.2	Vytvoriť podmienky pre poskytovanie investičnej pomoci podnikateľom prostredníctvom stimulov ustanovených zákonom č. 561/2007 Z. z. o investičnej pomoci a o zmene a doplnení niektorých zákonov s cieľom zainteresovať ich do podpory VaT 	MŠVVaŠ SR	Zákon č.185/2009 Z. z. o stimuloch pre VaV. V roku 2010 bolo podporených 14 žiadateľov o stimuly a 15 projektov	

Tab.47 Plnenie opatrení Stratégie plnenia dlhodobého zámeru v období  január 2010  – december 2010
Zdroj: MŠVVaŠ SR 

BIBLIOGRAFIA

Štatistická ročenka 2009

OECD Main Science and Technology Indicators 2010

European Patent Office, Annual Report 2005-2009

United States Patent and Trademark Office, Performance and Accountability 
Report 2006-2010

Úrad priemyselného vlastníctva SR, Výročné správy 2005-2009

European Innovation Scoreboard 2009, Európska komisia