Zámer zriadenia Múzea komunizmu a totalitných režimov

Nevyhnutnosť zriadenia Múzea komunizmu a totalitných režimov (ďalej len „múzeum“) vychádza z pocitu zodpovednosti voči všetkým občanom SR a predovšetkým voči mladým ľuďom. Zámerom je, aby sa múzeum stalo mementom a spomienkou na ťažké časy pre všetkých, ktorí v tomto režime žili a vyrastali a boli týmto režimom ovplyvňovaní, stali sa jeho aktérmi a obeťami. Pre všetkých, ktorým nebolo dovolené vzdelávať sa na základe nadania a talentu, bolo zakázané vycestovať za hranice a objavovať svet, boli pozbavený pôdy, majetkov a práv, boli nespravodlivo trestaní a odsúdení na desiatky rokov a rovnako pre všetkých, ktorí zabudli, ako aj pre tých, ktorí nemali možnosť zažiť totalitné časy.

1. Základné vymedzenie pôsobnosti, zamerania a špecializácie múzejnej dokumentácie múzea 

Názov múzea: Múzeum komunizmu a totalitných režimov

Sídlo: Bratislava

Územná pôsobnosť: celoštátne múzeum

Zameranie a špecializácia múzea: Špecializované múzeum s celoštátnou pôsobnosťou 
s komplexnou múzejnou dokumentáciou v oblasti dokumentovania totalitných režimov na Slovensku v období 20. storočia. 

Základné poslanie a zameranie múzejnej dokumentácie: Základným poslaním múzea je zhromažďovať, vedeckými metódami zhodnocovať, ochraňovať, odborne spracúvať, využívať a sprístupňovať predmety kultúrnej hodnoty, zbierkové predmety, dokumentárne a archívne materiály viažuce sa k dejinám slovenskej spoločnosti v 20. storočí s dôrazom na:
a)	vývoj komunistického totalitného režimu na Slovensku (v Československu) a jeho špecifík v kontexte vývoja sovietskeho bloku po druhej svetovej vojne – začiatky, vývin, etablovanie budovania komunistického totalitného režimu až po pád totalitného režimu (v kontexte dejinného vývoja Slovenska ako súčasti Československej republiky, Československej socialistickej republiky), špecifiká, nástroje totalitného režimu – ideologické (budovanie verejnej mienky, politiky a spoločenského života), represívne atď.,
b)	mechanizmus fungovania represívnych zložiek – represívne nástroje totalitného režimu (ľudové milície, verejná bezpečnosť, štátna bezpečnosť) a pod., súdnictvo, nástroje sociálnej kontroly a pod.), 
c)	porušovanie ľudských a občianskych práv režimom – popieranie osobných slobôd, mocenské zásahy a kontrola osobného a pracovného života prenasledovaných ľudí, mocenské zásahy a obmedzenie činnosti cirkví a náboženských spoločností, spolkov, vedeckej, športovej a záujmovej činnosti občanov, 
d)	prejavy odporu, občianskej statočnosti a zápasu o slobodu a demokraciu v totalitnom režime, osudy perzekvovaných a ich rodinných príslušníkov,
e)	každodenný život na Slovensku – prienik totalitného režimu do každodenného života ľudí na Slovensku vrátane múzejnej dokumentácie ekonomického a spoločenského života doby vrátane vývinu umeleckých smerov (umenie tzv. socialistického realizmu), športu, mediálnej propagandy – obmedzenia, ovplyvňovanie, zásahy do každodenného života ľudí. 

2. Základné vymedzenie charakteru zbierkového fondu – stratégia budovania zbierkového fondu múzea

Múzeum je povinné nadobúdať zbierkové predmety v súlade so svojím zameraním a špecializáciou. Nadobúdanie je cieľavedomý a systematický proces získavania zbierkových predmetov na účel ich trvalého uchovávania, následného odborného spravovania a vedeckého skúmania s cieľom využiť ich informačnú a výpovednú vedeckú, historickú, kultúrnu 
a umeleckú hodnotu v prezentačných a výchovno-vzdelávacích aktivitách múzea. Nadobúdanie zbierkových predmetov posudzuje komisia na tvorbu zbierok, ktorá je poradným orgánom štatutárneho orgánu. O nadobudnutí zbierkového predmetu po zohľadnení odporúčania komisie rozhodne štatutárny orgán.

Typy zbierkových predmetov:
a)	predmety dokumentujúce zločiny totalitného režimu (vyšetrovacie spisy, lekárske správy, rozsudky, rozhodnutia štátnych orgánov),
b)	predmety kultu a ideológie (sochy, obrazy, knihy, tlač, plagáty, vyznamenania, preukazy, zástavy a vlajky, drobné predmety odkazujúce na kult),
c)	predmety bezpečnostných zložiek1) (technické zariadenia, uniformy, oblečenie a technické pomôcky príslušníkov, zariadenia trestaneckých táborov, táborov nútených prác, sústreďovacích táborov, podklady na rekonštrukciu vzhľadu a funkčnosti jednotlivých táborov),
d)	predmety osobného charakteru mučených, väznených, odsúdených a akýmkoľvek spôsobom utláčaných režimom vrátane listov a fotografií,
e)	predmety tajných či utajovaných spoločenstiev (ilegálne tlačiarne, samizdaty, rozhlasové vysielače a prijímače),
f)	predmety každodenného charakteru (zariadenie domácnosti, odev, predmety každodennej potreby),
g)	predmety technického charakteru (domáce spotrebiče, priemyselné produkty, technické vybavenie podnikov a kancelárií),
h)	fotografie.

Potenciálni partneri pri budovaní zbierkového fondu:
a)	vybrané múzeá, ktoré sú  v zriaďovateľskej pôsobnosti  Ministerstva kultúry SR (ďalej len „MK SR“) a  iných ústredných orgánov štátnej správy (napr. Slovenské národné múzeum, Múzeum Slovenského národného povstania, Múzeum školstva a pedagogiky, Slovenské technické múzeum, Múzeum obchodu, Múzeum polície SR, Vojenské historické múzeum, Slovenské poľnohospodárske múzeum v Nitre atď.),
b)	vybrané štátne inštitúcie (Ústav pamäti národa, Slovenský národný archív), 
c)	Ozbrojené sily SR,  
d)	vyššie územné celky, mestá a obce,
e)	občianske združenia, záujmové skupiny, cirkevné organizácie (Konfederácia politických väzňov Slovenska, Zväz protikomunistického odboja, Slovenská asociácia násilne odvlečených do ZSSR orgánmi NKVD, Dokumentačné stredisko holokaustu, Fórum kresťanských inštitúcií, Kultúrny spolok židovských občanov Slovenska, Slovenská únia protifašistických bojovníkov, Slovenský zväz protifašistických bojovníkov, Ústredný zväz židovských náboženských obcí v SR a pod.),
f)	Rozhlas a televízia Slovenska, Slovenský filmový ústav, súkromné televízie a pod.,
g)	spolky Slovákov žijúcich v zahraničí,
h)	široká verejnosť.

Proces budovania zbierkového fondu:  
a)	na základe výsledkov prieskumu zbierkových fondov vybraných múzeí,  
Múzeum ešte pred začatím samotnej akvizície zbierkových predmetov zrealizuje vo fondoch vybraných múzeí dôsledný prieskum výskytu zbierkových predmetov, ktoré spadajú do jeho špecializácie a odborného zamerania. Vykonaný prieskum umožní naštartovanie systematického budovania zbierkového fondu múzea (o. i. umožní spresniť typy zbierkových predmetov, na ktoré bude zameraná zbierkotvorná činnosť, a v neposlednom rade eliminuje prípadnú neodôvodnenú duplicitu múzejnej dokumentácie. Na základe výsledkov prieskumu múzeum následne požiada relevantné múzeá o poskytnutie vytypovaných zbierkových predmetov prostredníctvom prevodu správy alebo formou dlhodobej výpožičky.
b)	v spolupráci s ďalšími vytypovanými partnermi (vybrané štátne inštitúcie, Ozbrojené sily SR, mestá a obce, občianske združenia, záujmové skupiny, cirkevné organizácie, médiá, spolky Slovákov žijúcich v zahraničí a pod.),
Vytypované predmety sa bude múzeum snažiť získať do svojich zbierok taktiež natrvalo (kúpou, darom), alebo ako výpožičky.
c)	vlastným výskumom,
d)	v spolupráci so širokou verejnosťou. 
Budovanie zbierkového fondu prostredníctvom darov a kúpy predmetov v súkromnom vlastníctve fyzických osôb. 

Sprístupňovanie zbierkového fondu

	Vzhľadom na skutočnosť, že v súčasnosti chýba – úplne absentuje – múzejná prezentácia dejín slovenskej spoločnosti v rokoch 1948 – 1989 (komunistického totalitného režimu na Slovensku), v I. etape budovania expozície odporúčame ju obsahovo zamerať predovšetkým na: 
1.	Ideový základ komunistického režimu, vývoj komunistických ideí a komunistických režimov vo svete.
2.	Československo ako súčasť sovietskeho bloku – prechodné obdobie rokov 1945 – 1948 
a chronologický vývoj komunistického režimu na Slovensku (v Československu) v rokoch 1948 – 1989 (nastolenie komunistického režimu v roku 1948, päťdesiate roky, rok 1968, normalizácia). 
3.	Mocenská štruktúra komunistického režimu – komunistická strana a politický systém.
4.	Represívny aparát komunistického štátu, osobitne Štátna bezpečnosť. 
5.	Každodenný život občanov v komunistickom režime - limity v konkrétnom období (obmedzenie možnosti cestovať do zahraničia, dĺžka čakania a poradovník na osobný automobil, kvalita bývania, dostupnosť základných životných potrieb a pod.).
6.	Osobitne vyčlenené otázky porušovania ľudských a občianskych práv: 
-	občania násilne odvlečení do ZSSR (GULAG-y),
-	komunistická justícia a monsterprocesy,
-	mimosúdne formy perzekúcií,
-	prenasledovanie cirkví,
-	násilná kolektivizácia,
-	násilné úmrtia  na hraniciach.
7.	Opozičné aktivity a prejavy odporu voči komunistickému režimu (medzinárodný aspekt, chronologický prehľad na Slovensku, oblasti a skupiny odporu v Československu s osobitným zreteľom na Slovensko; zahraničné výzvy na dodržiavanie ľudských práv v Československu zo zahraničia, manifestácie na podporu slobody, činnosť utečencov prostredníctvom tlačeného slova a pomocou médií – Slobodná Európa, Hlas Ameriky a pod.).
8.	Pád komunizmu v Československu v roku 1989.

3. Postup vybudovania múzea – zabezpečenie výkonu základných odborných múzejných činností a registrácia múzea

	Múzeum sa po vzniku začne kreovať najskôr ako zariadenie s múzejnou prezentáciou (bude vykonávať aktivity, ktoré majú charakter múzejnej prezentácie). 
Tým sa vytvorí základ na postupné budovanie podmienok na výkon základných múzejných odborných činností, daných § 8 zákona č. 206/2009 Z. z. o múzeách a o galériách a o ochrane  predmetov kultúrnej hodnoty a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. 
o priestupkoch v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 206/2009 Z. z.“), a to:

a)	nadobúdanie zbierkových predmetov v súlade so svojím odborným zameraním a špecializáciou (zabezpečenie systematickej akvizičnej činnosti múzea – formy získania zbierok: kúpa, dar, vlastným výskumom, prevodom správy, zámenou s iným múzeom alebo galériou),

b)	odborná evidencia zbierkových predmetov a vyraďovanie zbierkových predmetov z odbornej evidencie (odborná evidencia zbierkových predmetov a zbierok vykonávaná v dvoch stupňoch; dodržiavanie zákonných postupov pri vyraďovaní zbierok a narábanie s vyradenými zbierkami),

c)	odborná revízia zbierkových predmetov (výkon pravidelnej odbornej revízie 
ako súčasti odbornej starostlivosti o zbierkové predmety, sledovania fyzického stavu zbierkových predmetov a vedenia presnej evidencie pohybu zbierkových predmetov),

d)	bezpečnosť zbierkových predmetov (zabezpečenie bezpečnosti budov a priestorov, kde sú zbierky uložené a prezentované a zvýšenej bezpečnostnej ochrany zbierkových predmetov pri ich uložení, premiestňovaní a sprístupňovaní),

e)	odborná ochrana zbierkových predmetov (zabezpečenie odborného uloženia, odborného ošetrenia – konzervovaním, reštaurovaním a preparovaním 
ako nevyhnutných opatrení na zabránenie procesov prirodzenej degradácie zbierkových predmetov),

f)	vedecko-výskumná činnosť (vykonávanie vedecko-výskumnej činnosti s cieľom získať nové poznatky o zbierkovom predmete, využitie jeho informačného potenciálu na poznávanie minulosti a vytváranie vedomostného systému múzea),

g)	sprístupňovanie zbierkových predmetov a zbierok a historických objektov (formou stálych expozícií, dlhodobých, krátkodobých a putovných výstav, publikačnej a edičnej činnosti, iných odborných, výchovno-vzdelávacích a prezentačných aktivít).

Podmienky nevyhnutné na zápis múzea do Registra múzeí a galérií SR

	MK SR zapíše múzeum do Registra múzeí a galérií Slovenskej republiky len, ak už: 
a)	vedie odbornú evidenciu zbierkových predmetov,
b)	má vytvorené podmienky na bezpečnosť zbierkových predmetov a odbornú ochranu zbierkových predmetov,
c)	zabezpečuje sprístupňovanie zbierkových predmetov,
d)	je personálne zabezpečené na vykonávanie základných odborných činností osobami s príslušnou odbornou spôsobilosťou.

4. Základné vymedzenie výchovnej a vzdelávacej činnosti múzea

Jedným z hlavných zámerov zriadenia tohto špecializovaného múzea 
je prostredníctvom pomenovania prejavov totalitarizmu a odkrývania nástrojov teroru totalitných režimov budovanie verejnej mienky, politiky a spoločenského života. Z tohto dôvodu bude v činnosti múzea kladený veľmi veľký dôraz na výchovu a vzdelávanie s osobitným zameraním na deti a mládež. Cieľom je podnietiť u mladých ľudí záujem o spoznanie tejto etapy dejín nielen z pohľadu spoločensko-politických udalostí, ale aj každodenného života. Výchovná a vzdelávacia činnosť múzea bude realizovaná najmä prostredníctvom:
a)	stálych expozícií,
b)	dlhodobých, krátkodobých a putovných výstav,
c)	publikačnej a edičnej činnosti (vrátane vydávania didaktických pomôcok 
pre potreby múzea a vzdelávacích inštitúcií), 
d)	iných odborných, výchovno-vzdelávacích a prezentačných aktivít (napr. odborné prednášky, premietanie filmov v sídle múzea prípadne v rámci putovných prezentačných projektov na školách, besedy s bývalými politickými väzňami). 

5. Personálne zabezpečenie múzea

	V prvom roku existencie si personálne zabezpečenie činnosti múzea vyžiada 
2 interných zamestnancov, ktorí vypracujú koncepciu činnosti múzea a začnú 
so zabezpečovaním podmienok potrebných na riadny výkon základných odborných múzejných činností, ktorými budú v úvodnej fáze akvizičná činnosť (nastavenie akvizičnej činnosti, zriadenie komisie na tvorbu zbierok, posudzovanie akvizícií, nadobúdanie zbierkových predmetov), zavedenie odbornej evidencie zbierkových predmetov, príprava scenára expozície a pod. Vzhľadom na to, že podľa § 5 ods. 2 písm. d) zákona č. 206/2009 
Z. z. musí byť vykonávanie základných odborných činností osobami s príslušnou odbornou spôsobilosťou personálne zabezpečené ešte pred podaním žiadosti o zaregistrovanie múzea 
do Registra múzeí a galérií SR, predpokladáme postupný nárast počtu zamestnancov múzea do 7 interných zamestnancov. 

6. Návrh na organizačné začlenenie múzea 

Ústav pamäti národa (ďalej len „ÚPN“) je verejnoprávna ustanovizeň, ktorej úlohy, vnútornú organizáciu, orgány, majetok, hospodárenie a financovanie ustanovuje zákon 553/2002 Z. z. o sprístupnení dokumentov o činnosti bezpečnostných zložiek štátu 1939 – 1989 a o založení ÚPN a o doplnení niektorých zákonov (zákon o pamäti národa). Z hľadiska úloh daných ÚPN zákonom o pamäti národa, s ohľadom na existujúcu spoluprácu so štátnymi a kultúrnymi inštitúciami a s ohľadom na možnosť využiť fondy a dokumenty (napr. archívneho fondu) aj v rámci múzejnej činnosti sa jeho zaradenie do štruktúry ÚPN javí ako najvhodnejšie riešenie. Dôvodom je aj skutočnosť, že ide o hospodárne riešenie, ktoré umožní minimalizovať duplikovanie pracovných pozícií napríklad v ekonomicko-účtovnej, personálnej i právnej oblasti činnosti a pod. 
Z hľadiska odborného zázemia ide v prípade ÚPN o inštitúciu, ktorá má potrebné predpoklady na zabezpečenie vzniku múzea. Na pôde jeho jednotlivých sekcií (vedecký výskum, dokumentácia zločinov totalitných režimov, tvorba elektronických evidencií, archív) sa za takmer desaťročie jeho činnosti vytvorili pracoviská s kvalifikovanými odborníkmi. Ústav má navyše bohaté skúsenosti s prípravou tematických výstav mapujúcich najvýznamnejšie medzníky sledovaného obdobia. Výhodou ÚPN je aj možnosť využitia dokumentov z archívu ÚPN i bohatého audiovizuálneho archívu ústavu (obsahujúceho stovky unikátnych svedectiev obetí totalitného režimu, ale aj dobové inštruktážne a propagandistické filmy) i výsledkov vlastnej filmovej tvorby.
Vznik a budovanie múzea, nadobúdanie jeho zbierkového fondu, ako aj príprava jednotlivých expozícií je dlhodobým procesom. Najvhodnejšie a najprirodzenejšie je preto budovať toto múzeum v počiatočnej fáze jeho existencie ako tzv. zariadenie s múzejnou prezentáciou (evidenciu takýchto zariadení vedie Slovenské národné múzeum), 
ktoré sa po dobudovaní a odbornom zabezpečení v zmysle zákona č. 206/2009 Z. z. môže zapísať do Registra múzeí a galérií SR (register vedie MK SR). Analógiu k takémuto riešeniu predstavuje sekcia archívu ÚPN – tá je organizačnou zložkou ústavu spravujúcou Archív ÚPN, ktorý má zároveň štatút špecializovaného verejného archívu, ktorý z metodického a kontrolného hľadiska podlieha odboru archívov a registratúr Ministerstva vnútra SR (vzťah štátny archív - špecializovaný verejný archív je ekvivalentom vzťahu múzeum - zariadenie s múzejnou prezentáciou). 
Uskutočnenie zámeru zriadenia múzea v rámci ÚPN je podmienené zohľadnením adekvátneho finančného krytia, posilnenia personálneho stavu ÚPN a vyriešením priestorovej otázky. Nevyhnutným predpokladom úspešnosti projektu zriadenia múzea je v prvom rade doriešenie umiestnenia ÚPN do vhodných priestorov, ktoré budú poskytovať dostatočný a vhodný priestor tak pre činnosť ÚPN, ako aj pre činnosť múzea.

Priestorové umiestnenie dlhodobej výstavy

	Do vyriešenia umiestnenia všetkých organizačných zložiek ÚPN je možné dočasne zabezpečovať realizáciu prezentačnej činnosti múzea formou dlhodobej výstavy v priestoroch Slovenského národného múzea na Žižkovej ulici č. 16 v Bratislave – v tzv. Výstavnom pavilóne Podhradie.