Dôvodová správa
 
A.	Všeobecná časť 

Podľa predloženého návrhu zákona o náhrade príjmu  pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca sa navrhuje, aby sa zamestnancovi poskytovala počas  prvých desať dní dočasnej pracovnej neschopnosti  náhrada príjmu, hradená zamestnávateľom a nemocenské zo systému nemocenského poistenia  sa poskytovalo až od 11. dňa dočasnej pracovnej neschopnosti  do skončenia dočasnej  pracovnej neschopnosti alebo uznania invalidity, najdlhšie 52 týždňov. 
K uvedenému riešeniu sa pristúpilo z dôvodu, že z analýzy makroekonomických parametrov, demografického vývoja a finančných možností je zrejmé, že nemocenské poistenie prestáva plniť svoju funkciu. Na strane jednej je celá skupina osôb, ktorá si z dôvodu ekonomického poklesu príjmov v čase choroby čerpá dovolenku na zotavenie, resp. chodí do práce so všetkými z toho vyplývajúcimi negatívami, a na strane druhej značnej časti zamestnancov nemocenské kryje pracovné príjmy nemotivačným spôsobom, čo spôsobuje sklon k jeho zneužívaniu. Ďalším vážnym dôvodom je možné zneužitie systému nemocenského poistenia v prípade finančných problémov  zamestnávateľov, ktorí  čerpaním prostriedkov z nemocenského poistenia môžu ušetriť výdavky na mzdy a povinné poistné.
Na základe skúseností ekonomicky vyspelých krajín sa predpokladá, že zavedenie povinnosti uhradiť ušlý príjem zamestnanca v prvých desiatich kalendárnych dňoch dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnávateľom, bude mať dopad na zvýšenie záujmu zamestnávateľa o oblasť životného a pracovného prostredia zamestnancov, čo v konečnom dôsledku ovplyvní chorobnosť zamestnancov a zlepší starostlivosť o zdravie zamestnancov. Na druhej strane obmedzí snahu zamestnanca byť práceneschopným v neodôvodnených prípadoch.
Zvýšené náklady zamestnávateľa, v súvislosti s poskytovaním náhrady príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca budú zohľadnené v znížení percentuálnej sadzby poistného na nemocenské poistenie z terajších 3,4 % z úhrnu vymeriavacích základov jeho zamestnancov  na navrhovaných 1,4 % z úhrnu vymeriavacích základov jeho zamestnancov.

	Nakoľko náhrada príjmu má charakter dávky sociálneho zabezpečenia navrhuje sa, aby tak, ako ostatné dávky sociálneho zabezpečenia bola oslobodená od dane z príjmu a aby mal zamestnávateľ možnosť odpisu finančných prostriedkov vyplatených na tento účel zo základu dane.
	V súvislosti s návrhom zákona o náhrade príjmu je nevyhnutné, pre zachovanie nárokov štátnych zamestnancov ustanovených podľa osobitných predpisov (zákon o sudcoch a prísediacich, zákon o prokurátoroch,  zákon o Hasičskom a záchrannom zbore), upraviť  znenie týchto osobitných predpisov tak, aby sa nemenil ich pôvodný účel. 

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie
1. Navrhovateľ zákona:		vláda Slovenskej republiky
2. Názov návrhu zákona:	zákon o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:
a)	problematika návrhu zákona podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskym spoločenstvom a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na druhej strane nepatrí medzi oblasti zahrnuté na zbližovanie práva. Podľa článku 88 v oblasti sociálneho zabezpečenia, t.j. v časti sociálneho poistenia, ktoré je predmetom úpravy návrhu zákona sa zabezpečuje spolupráca medzi zmluvnými stranami,
b)	z NPPA, Partnerstva  pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky  vyplýva požiadavka na inštitucionálne zabezpečenie efektívnej koordinácie systému sociálneho zabezpečenia.
4. Problematika zákona je v práve Európskeho spoločenstva upravená vo viacerých článkoch zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v amsterdamskom znení. V rámci spoločenstva sa v oblasti upravenej návrhom zákona uplatňuje tzv. globálny prístup, ktorého cieľom nie je zosúladenie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov, ale dosiahnutie efektívnej koordinácie týchto systémov.
	Predložený návrh zákona plne rešpektuje štyri všeobecné právne zásady:
1.	aplikáciu jedného zákonodarstva,
2.	rovnosť zaobchádzania,
3.	zachovanie získaných práv,
4.	spočítanie období poistenia.
     Ďalej je táto problematika návrhu zákona upravená v sekundárnom práve v nariadení Rady
-	1408/71/EHS o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva,
-	574/72/EHS o postupe pri uplatňovaní nariadenia Rady 1408/71/EHS a v týchto smerniciach:
-	Smernica Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením,
-	Smernica Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa,
-	Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod.
5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: úplná.
6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
k Smernici 2000/43 – Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.
7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:
    Projekt PHARE – CONSENSUS „Príprava na zapojenie Slovenskej republiky do medzinárodnej koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia“ – t. č. neskončený.	

B. Osobitná časť 
K Čl. I
K § 1 
Vymedzuje sa predmet úpravy zákona. Navrhuje sa  zaviesť nový druh dávky „náhrada príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca“ (ďalej len „náhrada príjmu“) ako náhradu príjmu (mzdy, platu, odmeny  za prácu alebo služobného príjmu)  zamestnanca ktorou sa navrhuje nahradiť doterajšie poskytovanie nemocenského zo systému nemocenského poistenia  od  prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti počas desiatich kalendárnych dní.
K § 2 a 3
	Navrhuje sa, aby sa náhrada príjmu poskytovala okruhu fyzických osôb, ktoré sa podľa zákona o  sociálnom poistení považujú za zamestnancov. Náhrada príjmu  sa nebude poskytovať samostatne zárobkovo činným osobám a osobám dobrovoľne nemocensky poisteným. Povinnosti zamestnávateľa bude plniť zamestnávateľ, ktorý ich pre zamestnanca plní na účely zákona o sociálnom poistení.
K § 4 až 6 
Náhrada príjmu sa bude poskytovať zamestnancovi, ktorý je  dočasne práceneschopný na výkon zamestnania a z toho dôvodu mu nepatrí mzda, plat, odmena za prácu alebo služobný príjem. 
Zamestnanec nebude mať nárok na náhradu príjmu, ak bude mať nárok  na nemocenské alebo materské podľa zákona o sociálnom poistení alebo nárok na rodičovský príspevok  v sume podľa § 4 ods. 1 zákona o rodičovskom príspevku (t.j. v súčasnosti v sume 3790 Sk mesačne).
Navrhuje sa, aby zamestnanec tiež nemal nárok na náhradu príjmu, ak sa stal dočasne práceneschopným v dôsledku úmyselného trestného činu, za ktorý bol  tejto osobe uložený trest odňatia slobody, ak porušil liečebný režim, počas výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo a počas výkonu civilnej služby a ak sa stal dočasne práceneschopným po troch dňoch od skončenia výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo po skončení výkonu civilnej služby a nezačal opäť vykonávať činnosť zamestnanca.
Ak je tehotná zamestnankyňa dočasne práceneschopná a v čase trvania nároku na náhradu príjmu jej vznikne nárok na materské, nárok na náhradu príjmu jej zanikne odo dňa vzniku nároku na materské.
K § 7 
	Náhradu príjmu bude poskytovať zamestnávateľ zamestnancovi od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti do jej skončenia, najdlhšie do uplynutia desiateho kalendárneho dňa dočasnej pracovnej neschopnosti. Ak dočasná pracovná neschopnosť bude trvať dlhšie ako desať kalendárnych dní, od 11. dňa bude vyplácať nemocenské Sociálna poisťovňa.
K § 8
Navrhuje sa, aby sa náhrada príjmu poskytovala za prvé tri dni vo výške 18 % denného vymeriavacieho základu na platenie poistného na nemocenské poistenie a od štvrtého dňa v sume nemocenského, t. j. vo výške  55 % denného vymeriavacieho základu na platenie poistného na nemocenské poistenie. 
V kolektívnej zmluve možno dohodnúť, že sa náhrada príjmu bude poskytovať vo vyššej percentuálnej sadzbe, najviac vo výške 80 % denného vymeriavacieho základu na platenie  poistného na nemocenské poistenie.
Ak  k dočasnej pracovnej neschopnosti došlo v dôsledku požitia alkoholu, omamných látok alebo psychotropných látok zamestnancom, náhrada príjmu sa bude poskytovať vo výške polovice náhrady príjmu, ktorá by mu inak patrila.
Rozhodujúce obdobie na zistenie denného vymeriavacieho základu zamestnanca pre dennú výšku náhrady príjmu je rovnaké ako rozhodujúce obdobie na určenie dennej výšky nemocenského podľa zákona o sociálnom poistení.
K § 9 
Zamestnanec je povinný uplatniť si nárok na náhradu príjmu predložením potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti a preukázať rozhodujúce skutočností  na vznik, trvanie, výšku a zánik nároku na  náhradu príjmu, napr. spáchanie úmyselného trestného činu, za ktorý mu bol uložený trest odňatia slobody, požitie alkoholu, omamných látok alebo psychotropných látok, nástup na rodičovskú dovolenku.
K § 10 
Navrhuje sa, aby sa náhrada príjmu vyplácala v kalendárnom mesiaci nasledujúcom po kalendárnom mesiaci, v ktorom si  zamestnanec uplatnil nárok na náhradu príjmu.
K § 11 
Navrhuje sa, aby sa nárok na náhradu príjmu premlčal uplynutím troch rokov odo dňa, za ktorý patrí.

K § 12 
Riešenie prípadných sporov, ktoré vzniknú v súvislosti s aplikáciou zákona v praxi, sa navrhuje zveriť do pôsobnosti súdov, ktoré  sú príslušné riešiť pracovné spory, nakoľko vzťahy, ktoré pri aplikácii vznikajú majú charakter pracovných vzťahov.
K § 13 
V zmysle prechodného ustanovenia bude zákon aplikovaný na posudzovanie nárokov na náhradu príjmu pri dočasných pracovných neschopnostiach novovzniknutých od účinnosti tohto zákona.

K Čl.  II až IV
V súvislosti s návrhom zákona o náhrade príjmu je nevyhnutné, pre zachovanie nárokov štátnych zamestnancov ustanovených podľa osobitných predpisov (zákon o sudcoch a prísediacich, zákon o prokurátoroch,  zákon o Hasičskom a záchrannom zbore, s výnimkou zákona o štátnej službe, ktorý sa bude novelizovať osobitným zákonom), upraviť ich znenie tak, aby sa nemenil ich pôvodný účel. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje upraviť ich znenie.

K Čl. V
Návrh zákona  o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti neoddeliteľne súvisí s prijatím zákona o  sociálnom poistení, preto sa navrhuje, aby zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2004,  rovnako ako zákon o sociálnom poistení.