Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	625  / 120 	
Počet vyhodnotených pripomienok	603 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	229  / 51 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	149  / 33 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	225  / 34 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	38 (37o,1z) 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	9 (6o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	40 (40o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	36 (25o,11z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	17 (14o,3z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	14 (0o,14z) 	 	 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	83 (81o,2z) 	 	 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	24 (23o,1z) 	 	 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
25 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
26 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
27 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	6 (3o,3z) 	 	 	 	
28 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	38 (38o,0z) 	 	 	 	
29 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	16 (16o,0z) 	 	 	 	
30 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
31 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
32 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
33 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
34 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
35 .	Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
36 .	Slovenská informačná služba 	11 (3o,8z) 	 	 	 	
37 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	25 (1o,24z) 	 	 	 	
38 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
39 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
40 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
41 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	x 	 	
42 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
43 .	Hospodárska a sociálna rada SR 	 	 	 	x 	
44 .	Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí 	 	 	 	x 	
45 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
46 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
47 .	Odbor verejného obstarávania MŽP SR 	 	 	 	x 	
48 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
49 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
50 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu 	 	 	 	x 	
51 .	Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
52 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
53 .	Verejnosť 	163 (163o,0z) 	 	 	 	
54 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) 	63 (13o,50z) 	 	 	 	
55 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	587 (468o,119z) 	38 (37o,1z) 	14 	19 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K odkazu na poznámku pod čiarou 8 
Požadujeme opraviť číslo právneho predpisu z „305/2005 Z. z.“ na „300/2005 Z. z.“, a zároveň zjednotiť nielen používanie odkazu č. 8, ale iných odkazov na poznámky pod čiarou v predloženom návrhu zákona – 8), 8). 	O 	A 	V prípade citácie zákonov kódexového typu v poznámkach pod čiarou všade použitá iba slovná citácia. 	
MS SR 	K § 4 ods. 3 
Upozorňujeme predkladateľa, že navrhované znenie odseku 3 má znaky neprípustnej nepriamej novelizácie (čl. 10 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky) zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Takáto legislatívna forma sa predkladá na základe dohody s gestorom leteckého zákona - ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. 	
MS SR 	K § 13 ods. 1 
Predkladateľovi odporúčame nahradiť slovo „nariadením“ slovom „nariadením vlády“ v súlade s ustáleným označením tohto typu právneho predpisu. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 17 ods. 2 
Predkladateľovi odporúčame slová „a ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza“ doplniť slovami špecifikujúcimi buď vykonávací predpis, ktorý požadované doklady vymieni alebo miesto, kde budú tieto informácie pre štátneho príslušníka tretej krajiny k dispozícii. 	O 	ČA 	Ide o obdobné ustanovenie ako je § 34 ods. 1 a § 37 ods. 1 správneho poriadku; keďže sa však na konanie o udelenie národného víza správny poriadok nevzťahuje, je potrebné upraviť osobitne možnosť vyžiadať si ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie vo veci. Základné informácie budú zverejňovať podľa závarečných ustanovení tak ministerstvo vnútro, ako aj ministerstvo zahraničných vecí. 	
MS SR 	K § 29 ods. 2  
Nechávame na zváženie predkladateľa, či v § 29 ods. 2 po vzore napr. § 28, § 27 ods. 5, § 26 ods. 1 nemá byť v súvislosti s dobou udelenia prechodného pobytu ponechaná dĺžka na správnu úvahu policajného útvaru, t.j. slová „podľa odseku 1 na tri roky“ nahradiť slovami „podľa odseku 1 najviac na tri roky“. 	O 	ČA 	Znenie upravené; Slovákovi žijúcemu v zahraničí sa prechodný pobyt bude udeľovať vždy na tri roky. 	
MS SR 	K § 30 ods. 2 
Predkladateľovi odporúčame v tretej vete § 30 ods. 2 upresniť, kto je povinný vyhotoviť písomný záznam.  	O 	A 	 	
MS SR 	K § 32 ods. 3 písm. d) 
Predkladateľovi odporúčame na konci vety odstrániť nadbytočnú druhú čiarku. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 40 ods. 4 
Predkladateľovi odporúčame nahradiť slová „informovaný. že“ slovami „informovaný, že“. 	O 	A 	Znenie upravené. 	
MS SR 	K § 40 ods. 4 
Predkladateľovi odporúčame nahradiť slová „informovaný. že“ slovami „informovaný, že“. 	O 	A 	Znenie upravené. 	
MS SR 	K § 42 ods. 1 písm. c) a d) 
Nechávame na zváženie predkladateľa vhodnosť doplnenia za slovom „trvalým pobytom“ slov „na území Slovenskej republiky“. 	O 	ČA 	Trvalý pobyt upresnený tým, že musí ísť o trvalý pobyt na päť rokov. 	
MS SR 	K § 41 ods. 2 
Odporúčame predkladateľovi preformulovať predmetné ustanovenie z dôvodu nadbytočného a zmätočného opakovania slov „trvalý pobyt“ aj v samotnej definícii slova „trvalý pobyt“. 	O 	N 	Trvalý pobyt je definovaný v odseku 1; v odseku 2 sú uvedené druhy trvalého pobytu. 	
MS SR 	K § 44 ods. 3 písm. b) 
Predkladateľovi odporúčame na konci vety vložiť čiarku. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 51 ods. 4 
Predmetné ustanovenia odporúčame zosúladiť s bodom 6 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 52 ods. 3 
Odporúčame predkladateľovi preformulovať predmetné ustanovenie, nakoľko sa v ňom zmätočne opakujú významovo totožné slová. Zároveň nechávame na zváženie predkladateľa doplniť po vzore iných ustanovení predmetného návrhu zákona špecifikáciu požadovanej fotografie a vypustiť v písmene a) slová „aby sa nestal záťažou pre systém sociálnej pomoci Slovenskej republiky,“ z toho dôvodu, že sa nám javia nadbytočné. 	O 	ČA 	Text čiastočne upravený. 	
MS SR 	K § 53 ods. 6 
Poslednú vetu predmetného ustanovenia považujeme nadbytočnú v prípade, ak rozhodovanie o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu, resp. o zamietnutí žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu ide v režime zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Zároveň ak je toto konanie vyňaté z režimu správneho poriadku považujeme za vhodné to uviesť v legislatívnom texte po vzore napr. § 17 ods. 7. 	O 	A 	Pôvodný odsek 6 vypustený, t.j. na rozhodnutie sa bude vzťahovat správny poriadok. 	
MS SR 	K § 55 ods. 1 písm. b) a § 55 ods. 2 
Nechávame na uváženie predkladateľa, či doba „šesť rokov“ nie je aj vzhľadom na obsah písmen c) a d) mylná. T.j. či nemá byť uvedená doba „šesť mesiacov“. 
Predkladateľovi v odseku 2 predmetného ustanovenia odporúčame slová „od právoplatnosti rozhodnutia“ nahradiť slovami „odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia“. 
 	O 	N 	Ide o lehoty vyplývajúce z čl. 9 smernice 2003/109/ES. 	
MS SR 	K § 63 ods. 4 
Považujeme za vhodné do predmetného ustanovenia doplniť stanovenie časového rámca, ktorý bude poskytnutý občanovi Únie na opustenie územia Slovenskej republiky. 	O 	N 	Policajný útvar neurčuje podľa tohto ustanovenia žiadnu lehotu, len upozorní na povinnosť opustiť územie SR; táto povinnosť občanovi EÚ vyplýva z § 112. 	
MS SR 	K § 66 ods. 3 a 5 
V odseku 3 písmene a) predmetného ustanovenia navrhujeme pred slovo „roku“ vložiť slovo „kalendárnom“. 
V odseku 5 predmetného ustanovenia navrhujeme za slová „nedobrovoľnej nezamestnanosti“ vložiť slová „občana Únie“. 
 	O 	ČA 	Znenie odseku 3 písm. a) ponechané, keďže ide o transpozíciu smernice 2004/38/ES; odsek 5 upravený. 	
MS SR 	K § 68 ods. 4 
Obdobná pripomienka ako k § 63 ods. 4. 	O 	N 	Policajný útvar neurčuje podľa tohto ustanovenia žiadnu lehotu, len upozorní na povinnosť opustiť územie SR; táto povinnosť rodinnému príslušníkovi občanai EÚ vyplýva z § 112. 	
MS SR 	K § 69 ods. 15 
Predkladateľovi odporúčame za slovami „všeobecný predpis o správnom konaní“ uviesť odkaz na poznámku pod čiarou č. 39. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 75 (odkaz na poznámku pod čiarou č. 83 a 87) 
Predkladateľovi odporúčame uvádzať plný názov zákona aj pri skrátených citáciách, t.j. § 69 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 v znení neskorších predpisov, § 69 a 69f zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 75 ods. 6 
Predkladateľovi odporúčame za slovo „napísaná“ vložiť slová „v štátnom jazyku86)“. 	O 	ČA 	Vypustené ako duplicitné; vyplýva to zo záverečných ustanovení návrhu zákona. 	
MS SR 	K § 77 ods.5 
Nakoľko predmetné ustanovenie odkazuje na ustanovenie § 78 ods. 2 písm. a), pričom § 78 nie je členený na odseky, navrhujeme uvedený odkaz upraviť. 	O 	A 	 	
MS SR 	K odkazu na poznámku pod čiarou 90 
Nakoľko § 5 zákona č. 327/2005 Z. z. bol novelizovaný zákonom č. 451/2008 Z. z., uvedené odporúčame zohľadniť. 	O 	A 	Poznámka pod čiarou upravená. 	
MS SR 	K § 82 ods. 7 
Nechávame na uváženie predkladateľa vhodnosť vloženia slova „najviac“ za slová „môže určiť zákaz vstupu“. 	O 	N 	Keďže pôjde o vážne ohrozenie bezpečnsoti štátu alebo verejného poriadku považujeme za vhodnejšie striktné uloženie zákazu vstupu na päť rokov. 	
MS SR 	K § 85 ods. 3 
Predkladateľovi odporúčame za slovami „všeobecný predpis o správnom konaní“ uviesť odkaz na poznámku pod čiarou č. 39. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 86 ods. 2 a 10 
Predmetné ustanovenia odporúčame zosúladiť s bodom 6 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
Predkladateľovi odporúčame v odseku 10 poslednej vete vypustiť slovo „tak“ z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 88 ods. 1 písm. f) 
Nechávame na uváženie predkladateľa v bode 2 vyprecizovať v prípade akých rozhodnutí súdu sa zrealizuje prepustenie zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny. 	O 	N 	Keďže štátny príslušník tretej krajiny môže byť zaistený len na základe rozhodnutia policajného útvaru, vždy pôjde o také rozhodnutie súdu, ktoré ruší účinky rozhodnutia o zaistení. 	
MS SR 	K § 92 ods. 3 
Predkladateľovi odporúčame slová „od starších osôb“ vypustiť ako nadbytočné. 	O 	N 	Kvôli jednoznačnosti právnej úpravy to považujeme za vhodnejšie ponechať. 	
MS SR 	K § 103 ods. 6 písm. a) 
Predkladateľovi odporúčame pred slovo „zrušení“ vložiť písmeno „o“. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 129  
Predkladateľovi odporúčame čiarku na konci vety nahradiť bodkou. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 76 ods. 8 
Vzhľadom na skutočnosť, že novela zákona č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 327/2005 Z. z.“) plánuje zveriť zastupovanie osôb, ktoré sú oprávnené na bezplatnú právnu pomoc advokátom na základe určenia Centrom právnej pomoci, navrhujeme preformulovať predmetné ustanovenie nasledovne: 
„(8) Štátny príslušník tretej krajiny je oprávnený získať právne zastúpenie v rozsahu a za podmienok , ktoré ustanovuje osobitný predpis.90)“. 
Predmetné ustanovenie však v zmysle navrhovanej účinnosti (15. jún 2011) nereflektuje súčasnú právnu úpravu v zákone č. 327/2005 Z. z., kde nie je v osobnej pôsobnosti zákona zahrnutá skupina osôb spadajúcich do definície „štátny príslušník tretej krajiny“. Predmetná definícia bude do zákona č. 327/2005 Z. z. zahrnutá až pripravovanou novelou, ktorá pre tieto osoby plánuje nastaviť účinnosť v súlade s transpozičnou lehotou v čl. 20 ods. 1 Smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území – na 23. decembra 2011. Keďže navrhované znenie § 76 ods. 8 predloženého zákona nebude v súvislosti s platnou a účinnou právnou úpravou bezplatnej právnej pomoci a navrhovanou účinnosťou predloženého zákona vykonateľné, žiadame predkladateľa posunúť účinnosť pre ustanovenia § 76 ods. 8 na deň 23. decembra 2011 rovnako ako pripravovaná novela zákona č. 327/2005 Z. z. 
 	Z 	A 	 	
MS SR 	K § 2 ods. 2 
Navrhujeme zvážiť možnosť definovať pojmy obchodovanie z ľuďmi, obeť obchodovania z ľuďmi, vykorisťovanie, maloletý bez sprievodu v zmysle Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) 	O 	N 	Nepovažujeme zavedenie týchto definícií na účely predmetného zákona za nevyhnutné. 	
MS SR 	K § 31 ods. 7 
Navrhujeme na konci štvrtej vety za text „ktoré uviedol v žiadosti“ vložiť text: „,okrem prípadov, keď osobitný predpis zápis do obchodného registra nevyžaduje.“ 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 57 ods.1 písm. c) 
Navrhujeme zmeniť text na „ktorý je maloletým nájdeným na území Slovenskej republiky alebo maloletým bez sprievodu,“. 	O 	N 	Ide o prebratie súčasnej terminológie, ktorú považujeme za postačujúcu. 	
MS SR 	K § 57 ods. 4 
Navrhujeme doplniť za text „ústavnej starostlivosti,“ text „karanténneho opatrenia,“. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 58 ods. 13 
Navrhujeme zvážiť možnosť ponechať odvolaniu odkladný účinok. Ani úspech v odvolacom konaní totiž neumožní odvolateľovi fakticky si svoje právo uplatniť. Máme za to, že ľudia na tolerovanom pobyte sú tolerovaní iba na území SR. Ak vycestujú, tolerovaný pobyt zaniká. Aj keby uspeli v odvolacom konaní, nemá to pre nich praktický význam, pretože sa nemajú na základe čoho do krajiny vrátiť. 	O 	ČA 	Odkladný účinok vylúčený iba proti niektorým zrušeniam tolerovaného pobytu. 	
MS SR 	K § 117 ods. 1 
Navrhujeme vyprecizovať. Uloženie pokuty až do výšky 1600 EUR za niektoré porušenie povinnosti v zmysle § 110 ods. 1 sa javí ako zjavne neprimerané. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam v doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) 

a) jednoznačne špecifikovať zdroje na úhradu predpokladaných finančných prostriedkov v sume 1 430 000 eur, a to či ide o zdroje z rozpočtu kapitoly Úradu vlády SR alebo zdroje z kapitoly Všeobecná pokladničná správa - rezerva vlády SR, pretože údaje uvedené v tabuľke č. 1 bode 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu riadku Financovanie zabezpečené v rozpočte a konštatovanie v textovej časti 2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie sú nesúladné; upozorňujem, že ak ide o zdroje z rezervy vlády SR, do kapitoly Ministerstva vnútra SR bola dňa 22. februára 2011 uvoľnená suma 3 850 000 eur v súlade s uzneseniami vlády SR č. 91/2011 a č. 103/2011, 

b) uviesť, či suma 1 430 000 eur je súčasťou limitu 3 850 000 eur alebo ide o dodatočnú požiadavku na rezervu vlády SR; ak suma 1 430 000 eur nie je zabezpečená z prostriedkov vyčlenených na financovanie SIS II, je potrebné ju zabezpečiť v rámci schválených limitov výdavkov kapitoly ministerstva vnútra na rok 2011, 

c) v tabuľke č. 1 bode 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu upraviť údaje týkajúce sa príjmov súvisiacich so správnymi poplatkami, ktoré sú príjmom kapitoly všeobecná pokladničná správa a nie príjmom Ministerstva zahraničných vecí SR; zároveň je potrebné upraviť sumy v riadku „Príjmy verejnej správy celkom“, 

d) opraviť tabuľku č. 2 v bode 2.2. Financovanie návrhu, pretože suma 1 430 000 eur v roku 2011 nepredstavuje ostatné zdroje financovania a vymazať sumy z riadku „rozpočtovo nekrytý vplyv/úspora“, pretože nedochádza k úspore vynakladaných prostriedkov, 

e) v tabuľke č. 5 vyplniť súčtové riadky. 
 	Z 	A 	Doložka vplyvov upravená v nadväznosti na zmeny vykonané v návrhu zákona po medzirezortnom pripomienkovom konaní. 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť gramaticky [napr. čl. I - § 2 ods. 2 písm. y) - na konci čiarku nahradiť bodkou, § 27 ods. 4 - za slová „sa udelí“ vložiť čiarku, § 34 písm. f) - za slovami „ako ten“ vložiť čiarku, § 45 ods. 1, § 88 ods. 1 písm. f) a § 91 ods. 1 - na konci úvodnej vety vypustiť čiarku, § 129 - na konci čiarku nahradiť bodkou], zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) [ napr. čl. I - § 7 ods. 2, § 47 ods. 2 písm. d), § 69 ods. 7, § 86 ods. 4 písm. a) a b), § 92 ods. 4, § 102 ods. 2, § 103 ods. 4 písm. d), § 104 ods. 1 - vypustiť slovo „najmä“, predkladacia správa - v poslednom odseku vypustiť slová „a s právom Európskych spoločenstiev“ z dôvodu zosúladenia s Lisabonskou zmluvou, prílohy č. 1 a 2 uviesť za ustanovenie o účinnosti návrhu] a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) [napr. čl. I - § 86 ods. 2 zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV, poznámky pod čiarou k odkazom 22, 30, 57, 84, 85, 89 a 104 zosúladiť s bodom 22 prílohy LPV, poznámky pod čiarou k odkazom 69, 71 zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy LPV; čl. II - poznámky pod čiarou k odkazom 18ab), 22b) a 22c) zosúladiť s bodom 21 ôsmym odsekom prílohy LPV, § 11 ods. 2 - definovať pojem „dôvodné podozrenie“, § 16 ods. 5 písm. b) - definovať pojem „vážna hrozba“, § 86 ods. 10 - definovať pojem „podstatná zmena v okolnostiach“]. 	O 	ČA 	Text upravený gramaticky a legislatívno-technicky v zmysle pripomienok. 	
MF SR 	K čl. I k § 75 
Znenie odseku 11 je potrebné precizovať, pretože nie je zrejmé, či ministerstvo zahraničných vecí vedie evidenciu žiadateľov o víza vo vlastných informačných systémoch alebo v informačných systémoch ministerstva vnútra; ak ide o evidencie v systémoch ministerstva zahraničných vecí, je potrebné slová „v informačných systémoch“ nahradiť slovami „vo svojich informačných systémoch“. 
 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. II (novela zákona č . 5/2004 Z.z.) Bod 6 (§ 21 ods. 7 až 9) 
Nesúhlasím s navrhovaným znením § 21 ods. 9 písm. c), pretože prísľub zamestnávateľa dohodnúť s cudzincom mesačnú mzdu vo výške najmenej 1,5 násobku aktuálnej priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR v príslušnom odvetví, predstavuje neadekvátne zvýhodnenie cudzincov v porovnaní s občanmi SR. Účelom novely zákona č. 5/2004 Z.z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení neskorších má byť zabezpečenie rovnakého právneho postavenia cudzincov aj občanov SR. 
 	Z 	N 	Pôvodný čl. II (novela zákona č. 5/2004 Z. z.) vypustený. 	
MF SR 	K čl. III (novela zákona č. 145/1995 Z.z.) 
Žiadam vypustiť body 3 a 4 [položka 240 písm. e)] a nespoplatňovať podanie riadneho opravného prostriedku. Zavedením poplatkovej povinnosti za podanie odvolania v uvedených prípadoch by sa mohlo zabrániť účastníkovi konania, aby v záujme ochrany svojich práv využil riadny opravný prostriedok. 
 	Z 	ČA 	Na základe záverov z rozporového konania poplatok za podanie odvolania znížený na 30 € a v prípade úspešnosti odvolania bude žiadateľovi vrátený. 	
MF SR 	K čl. IV (Účinnosť) 
Odporúčam zvážiť ustanoviť jednotný dátum účinnosti, t.j. 15. júna 2011, pretože aj keď sa ustanovením § 57 ods. 3 transponovala smernica 2009/52/ES, ktorú je potrebné prevziať do 20. júla 2011, skoršie prebratie smernice je v súlade s transpozíciou. 
 	O 	A 	Vzhľadom na posunutie legislatívneho procesu dátum účinnosti navrhnutý v súlade s čl. 9 ods. 7 a 8 legislatívnych pravidiel vlády SR na 1. januára 2012. 	
MF SR 	DOPLNOK - Pripomienky pána splnomocnenca vlády SR pre vedomostnú ekonomiku 
Čl. I 
1.Zrovnoprávniť zaobchádzanie s občanmi tretích krajín s občanmi EÚ respektíve s ich rodinnými príslušníkmi: 
a. v zmysle rovnakých lehôt na vybavovanie dokumentov (napr. paragraf 110, ods. 1 písm. s) vs. paragraf 111, ods. 1, písm. j), kde obyvateľ tretej krajiny má len 3 pracovné dni na rovnaký úkon, na ktorý má občan EÚ 10 dní) 
b. v zmysle platenia pokút (viď paragraf 117, ods. 5 písm. a) vs. písm. b), kde občan tretej krajiny platí za priestupok pokutu do výšky až 1600 eur zatiaľčo občan EÚ platí maximálne 300 eur. 
Zrovnoprávnenie by nemalo zhoršiť postavenie občanov EÚ. 
2. Skrátiť lehoty na vybavovanie pobytu cudzincov na maximálne 90 dní v štandardnom konaní a na 120 dní v komplikovanejších prípadoch. 
3.Stransparentniť proces umožnenia vstupu a pobytu cudzincov na území SR cez zavedenie povinnosti, že na všetky negatívne rozhodnutia vykonané na základe tohto zákona sa vzťahuje správne konanie podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Toto je potrebné zapracovať do všetkých ustanovení predloženého zákona hovoriacich o negatívnych rozhodnutiach a o tom, že sa na tieto rozhodnutia nevzťahuje zákon o správnom konaní. 
4. Umožniť písomnú a ústnu komunikáciu cudzincov minimálne v angličtine a/alebo v jazyku, ktorému rozumejú, pri všetkých úkonoch, o ktorých zákon hovorí (napr. § 16 ods. 4 a 8, § 30 ods. 2, § 37 ods. 3 a iné). Zákon pritom musí zakladať právo cudzinca na komunikáciu v týchto jazykoch a povinnosť štátnych orgánov takúto komunikáciu umožniť. 
5. V § 2 ods. 2 zadefinovať rodinného príslušníka cudzinca z tretej krajiny. 
6. V paragrafe 16, preformulovať ods. 1. Aby bolo zrejmé, či ide o pozvanie, ktoré musí byť overené policajným útvarom alebo či ide o overený policajný útvar, ktorý vydáva povolenie. 
7. V paragrafe 16, ods. 2 jasne stanoviť, že po kladnom vyjadrení ministerstva vnútra zastupiteľský úrad udelí schengenské vízum. 
8. V § 16, ods. 2 okrem otvorenej možnosti dohodnúť sa, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie schengenského víza, je tiež potrebné taxatívne vymenovať prípady, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra k udeleniu schengenského víza. Malo by ísť o prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 
9. V § 16, ods. 12 umožniť preskúmanie rozhodnutia súdom aby sa predišlo riešeniu sporov na medzinárodných súdoch. Zároveň nie je jasné prečo rodinný príslušníci občana Únie možnosť preskúmania súdom majú zatiaľ čo cudzinci z tretích krajín nie. 
10. V § 17, ods. 2 vložiť akým spôsobom budú definované ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza. 
Zdôvodnenie: 
Z praxe sa ukazuje, že rôzne zastupiteľské úrady požadujú od rovnakého žiadateľa pre ten istý typ cesty rôzne dokumenty. Je teda nevyhnuté určiť napr. nižšou právnou normou, aké presne dokumenty sa môžu od žiadateľa požadovať. V opačnom prípade je určovanie podmienok získania víza na svojvôli úradníka, čím sa znižuje transparentnosť prideľovania víz, zvyšuje sa možnosť korupcie a tiež sa sťažuje predvídateľnosť pre žiadateľa – či má alebo nemá šancu víza získať. 
11. V § 17, ods. 2 poslednú vetu nahradiť nasledovne: “Súčasťou procesu vydania víz môže byť osobný pohovor, ktorého výskedok podmieňuje udelenie víza.” 
Zdôvodnenie: 
Slovenský zákon nemôže ukladať povinnosti iným štátnym príslušníkom na území iného štátu. 
12. V § 17, ods. 4 sa navrhuje v zákone špecifikovať, že nie je povinný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie národného víza v prípade už preverených ľudí. Medzi týchto ľudí patria prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). 
Zdôvodnenie: 
Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 
13. V § 17, ods. 5 nahradiť druhú vetu nasledovne: “Platnosť národného víza sa spravidla končí najmenej 90 dní pred skončením platnosti cestovného dokladu.” 
14. V § 17 nahradiť existujúci odsek 8 novým odsekom: 
“Na udelenie národného víza nie je právny nárok. V prípade neudelenia víza príslušný orgán, ktorý rozhodnutie vydal, oznámi štátnemu príslušníkovi tretej krajiny dôvody neudelenia víza. Na konanie o udelení národného víza a o zrušení národného víza sa vzťahuje osobitný predpis35 a všeobecný predpis o správnom konaní.39” 
Zdôvodnenie: 
Uchádzač by mal mať možnosť poznať dôvody, kvôli ktorým mu nebolo udelené vízum, aby ich mohol v budúcnosti odstrániť. Rovnako sa týmto aj zvýši transparentnosť procesu udeľovania víz. Umožnenie správneho konania vo veci neudelenia víz, obsiahnuté v druhej vete odstavca, by malo ďalej posilniť transparentnosť procesu udeľovania víz. 
15. V § 19 vložiť, že ak žiadateľ prichádza na Slovensko v rámci dohody o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja alebo je študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu schváleného vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná, tak pozvanie nie je potrebné. 
Zdôvodnenie: 
Dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bola zavedená práve z dôvodu, aby nahradila pozvanie. Čo sa týka študentov prijatých na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programov schválených vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.), tak oni prichádzajú na pozvanie vysokej školy, ktorá ich musela akceptovať cez akceptačný list, majú pridelené štipendium a v niektorých prípadoch ich muselo odsúhlasiť aj ministerstvo školstva. Takže nie je nevyhnutné, aby ľudia pozvaní Slovenskou republikou predkladali pozvanie na úradnom tlačive tak, ako to definuje predložený návrh zákona. 
16. V § 19, ods. 1 poslednú vetu zmeniť nasledovne: “Pozývajúca osoba má povinnosť preukázať, že je schopná uhradiť všetky náklady spojené s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny vo výške podľa § 6 ods. 2 a 3, ak ju o to požiada policajný útvar, ktorý overuje pozvanie.“ 
Zdôvodnenie: 
Zníži to komplikovanosť procesu pozývania občanov slovenskými občanmi. 
17. V § 19, ods. 2 vložiť na začiatok prvej vety slová: “V odôvodnených prípadoch” 
Zdôvodnenie: 
Pokiaľ sa nebudú preverovať všetky pozvania, tak sa tým zníži byrokratická záťaž pri vybavovaní žiadostí o udelenie víza, a tým sa celý process urýchly. 
18. V § 19, ods. 3 v prvej vete spresniť, či ide o to, že policajný útvar pozvanie neuzná alebo neoverí. 
19. V paragrafe 20 v odseku 2 sa navrhuje umožniť, aby prechodný pobyt nemusel byť viazaný len na jeden účel, ale aby cudzinec mohol vykonávať viac činností. V prípade rôznych podmienok udelenia prechodného pobytu sa žiadateľ musí rozhodnúť, ktorá s činností je pre neho dominantná a podľa tej činnosti by sa na neho mali uplatňovať ďalšie ustanovenia tohto zákona. Cudzinec by mal mať možnosť aj zmeniť činnosti, ktoré vykonáva počas prechodného pobytu. Avšak nemal by meniť tú činnosť, ktorú označil za primárnu. 
Zdôvodnenie: 
Je pravdepodobné, že cudzinec bude chcieť vykonávať rôzne činnosti, a nielen jednu, a tiež, že bude chcieť svoje činnosti počas pobytu na Slovensku zmeniť, čo je bežná vec počas pobytu, ktorý môže trvať až 5 rokov. Náš návrh umožňuje ustanoviť, podľa ktorej činnosti bude cudzinec posudzovaný v rámci predloženého zákona. 
20. V § 21, ods. 1 vypustiť písmeno h) alebo zmeniť nadpis paragrafu. 
21. V § 21, ods. 2 doplniť odkaz na paragraf 36 predloženého zákona. 
22. V § 22. v ods. 2 zmeniť slová “najviac však na dva roky” nasledovne: “nejmenej však na dva a najviac na päť rokov”. 
Upraviť v tomto smere aj nadväzujúce ustanovenia zákona. 
Zdôvodnenie: 
Je nereálne rozbehnúť podnikanie za kratšie obdobie ako dva roky, preto pôvodné znenie návrhu zákona nedávalo zmysel. Po piatich rokoch už je zrejmé, či pôjde o úspešné podnikanie alebo nie. 
23. § 23, ods. 4, ako aj v ďalších pragrafoch používajúcich rovnaké ustanovenie (napr. paragraf 24 ods. 4), vyjasniť, či sa prvých 90 dní pobytu na Slovensku vôbec nevyžaduje prechodný pobyt, alebo že je potrebné získať prechodný pobyt do 90 dní od začiatku pobytu na Slovensku. 
24. V § 24, ods. 1 sa za slovom “alebo” mení text na nasledovný: “sa zúčastňuje jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole v Slovenskej republike, ktorá je organizovaná vysokou školou v Slovenskej republike. 
Zdôvodnenie: 
Predpokladajú sa zmeny v zákone o vysokých školách ohľadom akreditácie. Zároveň však na Slovensku môžu pôsobiť len VŠ, ktorých činnosti sú akreditované. Navrhované znenie dáva ods. 1 paragrafu 24 do súladu so zákonom o VŠ, aj keď sa konkrétne podmienky akreditácie v zákone zmenia. 
25. V § 24, ods. 2 sa posledné dve slová nahrádzajú slovami “štandardnú dĺžku štúdiaXY. 
Nová poznámka pod čiarou č. XY znie: §§ 52 - 54, Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
Vysokoškolské štúdium môže trvať aj dlhšie ako 5 rokov, a to konkrétne v spojených študijných programoch, kde môže trvať maximálne šesť rokov. Je potrebné v tomto rešpektovať, ako je vysokoškolské štúdium definované v zákone o vysokých školách. 
26. V § 25, nahradiť odseky 1 a 2 nasledovne: 
(1) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom alebo nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, na 
a) športovú činnosť, 
b) činnosť vyplývajúcu z programov a podporných schém schválených vládou Slovenskej republiky alebo z programov Európskej únie, 
c) plnenie záväzku Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy, 
d) liečenie, a ak je to potrebné, pobyt sa môže udeliť aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý štátneho príslušníka tretej krajiny na liečení sprevádza, 
e) dobrovoľnícku činnosť alebo 
f) činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike. 
(2) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom, na 
a) lektorskú činnosť, 
b) umeleckú činnosť, 
c) stáž alebo študijný pobyt v rámci štúdia mimo územia Slovenskej republiky, 
(3) Policajný útvar môže udeliť prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti podľa odseku 1 a 2 na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky. 
Existujúci odsek 3 prečíslovať na 4. 
Zdôvodnenie: 
Lektorská a umelecká činnosť, ako aj stáže sú vykonávané aj na základe pracovnoprávneho vzťahu alebo na základe obdobného pracovného vzťahu, preto je potrebné ich oddeliť od ostatných osobitných činností. 
27. § 26 zmeniť nasledovne: 
Nadpis: “Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti 
(1) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva rokyXY. 
(2) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti sa nevyžaduje do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky, ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa podmienky na pobyt podľa osobitného predpisu47 a splnil si povinnosť podľa § 110 ods. 2 písm. a). 
Nová poznámka pod čiarou XY bude znieť: § 22, v ods. 7, písm. d) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
Návrh umožňuje získanie prechodného pobytu aj na pedagogickú činnosť. Je potrebné využiť potenciál kvalifikovaných ľudí počas ich pobytu na Slovensku, preto napríklad nemá zmysel obmedzovať vysokoškolských vedcov len na vedeckú činnosť a limitovať tak ich možnosť a schopnosť diseminovať poznatky. Navrhnutá zmena tiež uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že ak aj prídu na územie SR a uzavrú tu pracovnú zmluvu na vzdelávaciu alebo vedeckú činnosť, môžu využiť zjednodušené procedúry navrhované v tomto zákone. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 
28. V § 27 vypustiť ods. 3 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé prečo si študent môže priviesť so sebou dieťa, ale nie rodiča, ktorý je od neho závislý vzhľadom na jeho stav. 
29. V § 30, v ods. 3 nahradiť písm. c) novým znením: 
“ktorému bolo udelené štipendium alebo obdobný grant z programu alebo obdobnej schémy, ktoré vznikli na základe uznesenia vlády“ 
30. V § 30, v ods. 3 v písm. d) pridať odkaz aj na § 24. 
Zdôvodnenie: 
Tento návrh umoňuje aj študentom podať žiadosť o udelenie prechodného pobytu na Slovensku. 
31. V § 30, v ods. 4 odporúčame za slovo útvar vložiť slová “v prípadoch podľa ods. 3”. 
32. V ods. 6 v § 30, zmeniť písmeno b) nasledovne: 
“podľa § 24 okrem štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý ukončil štúdium a žiada o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, podnikania, lektorstva, umeleckej činnosti, športovej činnosti, dobrovoľnícku činnosť, činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike alebo na účel vzdeávacej a vedeckej činnosti.” 
Zdôvodnenie: 
Z pohľadu Slovenska je dôležité udržať si tu vysokokvalifikovanú pracovnú silu a uľahčiť absolventom škôl na Slovensku, aby tu po skončení štúdia zostali. Navrhovaná zmena rozširuje možnosti pre absolventov štúdia zostať na Slovensku bez toho, aby museli prejsť celým procesom získavania pobytu ešte raz. Toto zatraktívňuje Slovensko pre takýchto absolventov, aby u nás zostali. Jednoduchší postup pri žiadosti o zmenu účelu pobytu namiesto nútenia, aby títo absolventi štúdia museli prejsť celým procesom žiadania o prechodný pobyt, je logický, keďže títo ľudia sú preverení tým, že na Slovensku strávili dlhší čas. 
33. V § 31 v ods. 4 vypustiť slová “podnikateľského zámeru vo forme ustanovenej osobitným predpisom alebo” 
Zdôvodnenie: 
Štát nemá kapacitu na hodnotenie podnikateľského zámeru, takže príprava takéhoto plánu podľa ustanoveného predpisu je len administratívnou záťažou podnikateľa. Okrem uvedeného, z pôvodného znenia nebolo ani zrejmé, aký všeobecnozáväzný právny predpis by malo ísť. 
34. V § 31 v ods. 4 písm. h) bude znieť nasledovne: 
„potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. e),“ 
Zdôvodnenie: 
Ak má orgán štátnej správy uzavretú zmluvu o zabezpečovaní služieb s neštátnou organizáciou a táto zabezpečuje celý program, tak by daný organ nemal vydávať potvrdenie pre každého štipendistu, keď tak môže spraviť organizácia administratívne zabezpečujúca takýto programu. Predložený návrh eliminuje takéto zdvojovanie funkcií. 
35. V § 31, v odseku 5 doplniť nové písmená f) a g) v znení: 
f) dohodou o hosťovaní vo výskumnom ústave alebo na vedeckom pracoviskuXY alebo v škole, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26, 
g) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. b). 
Nová poznámka pod čiarou XY bude v znení: §26b zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. 
Zdôvodnenie: 
Doplňujú sa ďalšie spôsoby akými môže príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 a § 25 ods. 1 písm. e) preukázať finančné zabezpečenie. 
36. V § 31, ods. 6 znie: 
“Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti podľa § 31 ods. 2 písm. d) štátny príslušník tretej krajiny preukáže výpisom z podnikateľského účtu zriadeného na účely podnikania vo výške tridsať násobku životného minima.61). Toto sa nevzťahuje na prípad keď príslušník tretej krajiny podniká ako samostatne zárobkovo činná osoba, na ktorého sa vzťahuje len ustanovenie § 31 ods. 11.“ 
Zdôvodnenie: 
Návrh znižuje výšku potrebnú na preukázanie finančného zabezpečenia na podnikateľskom účte na 30 násobok životného minima, čo je viac než je potrebné na založenie družstva alebo spoločnosti s ručením obmedzeným. Taktiež sa stanovuje, že živnostníci nemusia disponovať konkrétnou sumou na podnikateľskom účte, keďže toto sa nevyžaduje ani pre slovenských živnostníkov. Účelom tohto návrhu je umožniť vstup na Slovensko aj menším podnikateľom a živnostníkom, ktorí sú pre každú ekonomiku kľúčoví. 
37. V § 31, ods. 7 (a vo všetkých ďalších ustanoveniach, ktoré hovoria o povinnosti predložiť doklad o zdravotnom poistení a doklad potrvrdzujúci, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie) doplniť, že potvrdenie o poistení môže byť aj zo zahraničia a môže byť vystavené v angličtine. Ďalej by tu malo byť ustanovenie umožňujúce získať potvrdenie o tom, že žiadateľ netrpí žiadnou z chorôb ohrozujúcich verejené zdravie, môže byť vystavené aj v zahraničí a môže byť v angličtine. 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie použitia dokladu potvrdzujúceho poistenie cudzinca zo zahraničia v angličtine znižuje pre žiadateľa byrokratickú a finančnú záťaž, lebo už nemusí dávať prekladať doklad o poistení do slovenčiny čo sa doteraz vyžadovalo. Eliminácia administratívnych prekážok zvýši atraktivitu Slovenska. 
V súvislosti s potvrdením o tom, že žiadateľ netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie navrhnutá zmena umožňuje zvýšiť počet pracovísk, ktoré takéto potvrdenie môžu vydať. Toto by bolo veľmi prínosné, keďže doteraz takéto vyšetrenia robili len tri pracoviská na Slovensku, ktoré za to požadovali od 140 do 250 eur, čo je v prípade študentov takmer výška jednomesačného štipendia vyplácaného z prostriedkov štátneho rozpočtu. Žiadateľom sa tak umožní nájsť si lacnejšiu možnosť, ako si dané potvrdenie zabezpečiť. 
38. V súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou sa navrhuje vložiť do navrhovaného zákona osobitný paragraf, ktorý by jasne vymedzil kto a akým spôsobom dokazuje zdravotné poistenie. 
Zdôvodnenie: 
Existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými typmi poistencov ako napr. občania Únie, občania tretích krajín, pracujúci vs. nepracujúci občania (teda študenti) a pod. Z tohto dôvodu sa navrhuje zadefinovať akým spôsobom sa dokazuje zdravotné poistenie. V jednotlivých prípadoch. Občan Únie ako aj občan tretej krajiny musí platiť zdravotné odvody niektorej krajine EÚ. Nie je však napríklad jasné ako sa preukázanie zdravotného poistenia rieši pri študentoch z tretích krajín, či je postačujúce ak sú poistení v komerčne poisťovni alebo týchto študentov začleníme do slovenského zdravotného systému alebo sa budú riešiť ešte inak. 
39. V § 31 v ods, 11 znie: 
“Finančné zabezpečenie pobytu štátny príslušník tretej krajiny preukáže vo výške životného minima61) na každý mesiac pobytu. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 môže preukázať finančné zabezpečenie pobytu aj nižšie, ako je životné minimum, ak vie preukázať, že prijímajúca organizáciu mu poskytla ubytovanie za výhodnejších podmienok než pri komerčnom prenájme. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 24, nemá povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie pobytu.” 
Zdôvodnenie: 
Navrhnuté znenie umožňuje pre vedcov a vysokoškolských pedagógov využiť aj lacné ubytovanie ako spôsob pokrytia si nákladov na pobyt na Slovensku, prípadne mu prijímajúca inštitúcia poskytne bývanie bezplatne, čím sa znižujú mesačné náklady na pobyt. Tento návrh vychádza z doterajšej praxe. Ďalším návrhom je, aby študenti boli vyňatí z povinnosti dokazovať finančné zabezpečenie pobytu, pretože predstavujú veľmi špecifickú skupinu – môžu ich podporovať rodičia, môžu si na Slovensku nájsť prácu a pod. Zároveň je tu navrhnuté vypustiť poslednú vetu tohto odseku, ktorá určovala, že podnikatelia musia preukázať, že na každý mesiac majú k dispozícii päťnásobok životného minima. Toto je neodôvodnená požiadavka, keďže podnikatelia musia preukázať aj to, že majú špeciálne prostrediedky určené na podnikanie (§ 31, ods. 6). Nie je dôvod, aby podnikatelia museli mať viac prostriedkov na svoje súkromné živobytie než ostatní žiadatelia. 
40. V § 32, ods. 1, písm. a) vypustiť slová: “prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky” 
Zdôvodnenie: 
Prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky sa nedá zmerať, vytvára priestor pre svojvôľu. 
41. V § 32 vypustiť ods. 2 a nasledujúce odseky prečíslovať. 
Zdôvodnenie: 
Každá legálna podnikateľská činnosť je prínosom pre krajinu, a preto nie je potrebné posudzovať jej plán. Požadovanie stanoviska ministerstva hospodárstva navyše zvyšuje administratívnu záťaž štátu pri vybavovaní žiadostí o udelenie prechodného pobytu. 
42. V § 32 ods. 3 vypustiť písmená c) a h). 
Zdôvodnenie: 
Obe ustanovenia sú príliš všeobecné a poskytujú priestor pre nežiadúce interpretácie. Vytvára priestor pre svojvôľu. Písmeno c) by bolo vhodnejšie ošetriť reguláciou sociálnych dávok. 
43. V § 32 ods. 5 na konci prvej vety zmeniť číslovku 90 na 30. Rovnako skrátiť dobu na vyjadrenie úradov na maximálne 90 + 30 dní vo všetkých ďalších ustanoveniach predloženého zákona. 
Zdôvodnenie: 
Predĺženie lehoty na rozhodovanie o ďalšie tri mesiace je pri všetkých úkonoch popísaných v predloženom zákone príliš veľa, keďže za týchto okolností žiadateľ musí čakať spolu pol roka. Po pol roku jeho zámer prísť alebo zostať na Slovensku už nemusia byť aktuálne. Navrhujeme preto, aby doba čakania v žiadnom prípade nepresahovala 120 dní. 
44. V § 32 v ods. 5 sa slová na konci odseku “od doručenia úplnej žiadosti” menia za slová: ”od prijatia žiadosti podľa § 30 ods. 1 alebo podľa § 30 ods. 4 tohto zákona.” 
Zdôvodnenie: 
Týmto sa zabezpečí, aby začala plynúť lehota na vydanie rozhodnutia od dodania žiadosti na slovenské zastupiteľstvo, a nie od doby, kedy zastupiteľstvo doručí žiadosť na policajný útvar a policajný útvar ju príjme. Zastupiteľstvo totiž nemá žiadnu lehotu na doručenie žiadosti, a tak sa v praxi stáva, že samotné doručenie žiadosti trvá mesiace, a to neúmerne predlžuje proces udeľovania prechodného pobytu. 
45. V § 33, v ods. 5 sa slovo “šesťdesiat” nahrádza slovom “dvanásť” a vypúšťa sa slovo “päťnásobku”. 
Zdôvodnenie: 
Zosúladenie s návrhom k § 31, odsek 11. Zároveň požiadavka, aby mal podnikateľ k dispozícii ako zdanený príjem päťnásobok životného minima je privysoká pre SZČO ako aj napríklad pre umelcov a iné nízko zárobkové profesie. Ani slovenskí SZČO alebo umelci často nemajú takýto príjem, takže nie je dôvod taký vysoký príjem požadovať od cudzincov. 
46. V § 33, ods. 13 sa navrhuje, aby bola poskytnutá príslušníkovi tretej krajiny lehota na vycestovanie minimálne 30 dní. Zároveň sa navrhuje rovnako upraviť všetky ostatné ustanovenia tohto zákona, ktoré upravujú primeranú lehotu na vycestovanie z dôvodu neudelenia, neobnovenie, zrušenia pobytu, zamietnutia žiadosti o obnovenie pobytu (napr. modrej karty) a podobne. 
Zdôvodnenie: 
Navrhnutá zmena by mala zabezpečiť, aby mal cudzinec dostatok času na prípravu na odchod zo Slovenska. Podľa súčasného znenia je to na svojvôli úradníkov, ktorí mu môžu stanoviť veľmi krátky čas na odchod. Ak však niekto žije na Slovensku niekoľko rokov, tak je zrejmé, že pred svojim odchodom bude musieť vyriešiť mnoho záležitostí. 
47. V § 35, v ods. 1 v písm. b) bližšie špecifikovať, aké konkrétne skutočnosti môžu byť dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu a v písmene f) upresniť, na aké konkrétne ustanovenia zákona sa vzťahuje. 
Zdôvodnenie: 
Vymedzením jasných podmienok za akých môže byť zrušený prechodný pobyt cudzincov, sa zníži miera svojvoľného rozhodovania úradníkov o zrušení prechodného pobytu, posilní sa transparentnosť tohto procesu, čím sa zvýši atraktívnosť Slovenska pre kvalitných imigrantov, ktorí hľadajú stabilitu a predvídateľnosť a nie systém s nejasnými pravidlami umožňujúci jeho zneužívanie. 
48. V § 36 ods. 4 písm. g) vypustiť slová “alebo na účel výskumu a vývoja”. 
Zdôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by sa výskumníci, ktorí majú na Slovensku prechodný pobyt nemohli uchádzať o modrú kartu, ktorá je určená pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, medzi akých vedci jednoznačne patria. Otvorením možnosti získať modrú kartu, sa môže aj zvýšiť možnosť, že vedci u nás zostanú, čo je veľkým prínosom pre Slovensko. 
49. V § 37, ods. 7 vypustiť slová “doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie počas pobytu na území Slovenskej republiky” 
Zdôvodnenie: 
Zdravotné poistenie vyplýva z každej pracovnej zmluvy, keďže je hradené z odvodov. Z tohto dôvodu je zbytočné ho zvlášť deklarovať. Zbytočne sa tým zvyšuje administratívna záťaž úradníkov aj žiadateľov o modrú kartu. 
50. V § 38, ods. 1 vypustiť písm. e) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé prečo sa zamietne žiadosť o modrú kartu žiadateľovi, ktorý vlastní modrú kartu vydanú iným členským štátom Európskej únie menej ako 18 mesiacov. 
51. V § 40, v ods. 1, v písm. e) a f) sa slová do “troch” menia na “10” 
Zdôvodnenie: 
Tri pracovné dni je veľmi krátky čas na oznámenie zmien, keďže držiteľ v tom čase môže ochorieť alebo urgentne riešiť iné záležitosti súvisiace so zmenou zamestnania/odchodom zo zamestnania. 
52. V § 40, v ods. 1, písm. h) znie: 
“je počas platnosti modrej karty nezamestnaný dlhšie ako tri po sebe idúce mesiace alebo kumulatívne viac ako štyri mesiace” 
Zdôvodnenie: 
Návrh zabezpečuje, aby nedošlo k situácii, že cudzinec pride o modrú kartu ak je nedopatrením nezamestnaný jeden týždeň a potom ešte jeden deň v priebehu troch rokov platnosti karty. 
53. V § 40 v ods. 4 doplniť upresnenie, kým má byť držiteľ modrej karty vopred informovaný. 
54. V § 41 v ods. 1 vložiť odkaz na zákon č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky, konkrétne na § 7, ods. 1 zákona č. 90/1993 Z.z., ktorý hovorí o podmienkach potrebných na získanie štátneho občianstva a jednou z týchto podmienok je aj nepretržitý trvalý pobyt na Slovensku (§ 7, ods. 1, písm. a). 
55. V § 45, ods. 1 a v § 51, ods. 1 by sa malo vložiť ustanovenie o tom aké práva nadobudne štátny príslušník tretej krajiny pri získaní trvalého pobytu na neobmedzený čas (§ 45) a dlhodobého pobytu (§ 51). Oba tieto pobyty by mali automaticky zaručovať plnohodnotné postavenie v spoločnosti čo sa týka prístupu na trh práce, sociálneho a zdravotného poistenia a pod. 
Zdôvodnenie: 
Navrhnuté opatrenia pomôžu integrovať imigrantov do slovenskej spoločnosti, čím budú pre spoločnosť prínosnejší. 
56. V § 45 presunúť z písm. a) slovo “ktorý” za čiarku za slovom “krajiny”. 
57. V § 47, v ods. 1, v písm. a) vypustiť slová “verejný záujem” a vypustiť písmeno c) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na základe akých kritérií bude posudzovaný verejný záujem a miera integrácie štátneho príslušníka tretej krajiny. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákonu vypustit. 
58. V § 47, v ods. 1, vypustiť písm. d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na čo je potrebné vyjadrenie zastupiteľského úradu, keďže žiadateľ musel žiť aspoň štyri roky na Slovensku pred tým než podal žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov. Zastupiteľký úrad sa k nemu teda vyjadril už v minulosti a nemôže mať lepšie informácie než slovenské úrady, ktoré s daným žiadateľom prichádzali do styku za ostatné roky. Takéto ustanovenie zbytočne predlžuje čas na získanie trvalého pobytu na päť rokov a zaťažuje úradníkov. 
59. V § 47, v ods. 2 vypustiť písm. d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na základe akých kritérií bude postavený predpoklad, že príslušník tretej krajiny bude záťažou pre system sociálnej pomoci. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákonu vypustit. 
60. V § 49, v ods. 1 vypustiť písm. c) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak niekto má trvalý pobyt, by nemohol oposutiť Slovensko na viac ako pol roka. Ide najmä o študentov, vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov, ktorí v rámci svojej kariéry môžu absolvovať pobyty v zahraničí, pričom sa vrátia späť na domáce pracovisko a obohatia jeho činnost. Zabránenie pobytov hrozbou straty trvalého pobytu bude mať negatívny vplyv na kariéru cudzinca, s významným vplyvom na kvalitu domácej inštitúcie, a teda v rozpore so záujmom SR získavať vysokokvalifikovaných ľudí a podporovať ich. Z tohto dôvodu sa navrhuje toto ustanovenie vypustiť. 
61. V § 51 ods. 1 v písm. a) zmeniť slovo “piatich” na slovo “troch” a v písm. c) zmeniť slovo “päť” na slovo “tri” a slová “dva roky” na slová “jeden rok”. 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné čo najskôr udeliť cudzincom z tretích krajín dlhodobý pobyt, keďže ešte aj v rámci dlhodobého pobytu musia čakať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) ešte osem rokov na to, aby mohli získať občianstvo. Urýchlenie poskytnutia občianstva je dôležité, pretože to môže urýchliť integráciu cudzincov do našej spoločnosti. 
62. V § 51 v ods. 1 doplniť nové písmená v znení: 
d) ktorý úspešne ukončil na Slovensku štúdium a mal počas tohto štúdia povolený pobyt podľa § 24, 
e) ktorý má najmenej štyri roky udelený prechodný pobyt podľa § 26, 
f) ktorý má najmenej tri roky udelený prechodný pobyt podľa § 36, ods. 2. 
Zdôvodnenie: 
Ide o uľahčenie získania dlhodobého pobytu pre najkvalifikovanejších cudzincov (absolventov vzdelania na Slovensku, vedcov a učiteľov, ako aj vysokokvalifikovaných držiteľov modrej karty), ktorí sú pre Slovensko najprínosnejší a je v záujme Slovenskej republiky, aby na našom území zostali čo najdlhšie alebo natrvalo. Zároveň možnosť získať trvalý pobyt je nevyhnutná preto, aby títo ľudia mohli získať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) štátne občianstvo, a tak sa plne integrovať do slovenskej spoločnosti a prispievať k jej rozvoju. 
63. V § 51, ods. 2 vypustiť písm. g) 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité udržať na Slovensku najkvalitnejších imigrantov, a preto by nemali byť štátny príslušníci tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia eliminovaní z možnosti získať dlhodobý pobyt. Absolventi slovenských škôl majú tiež väčšiu tendenciu sa integrovať do slovenskej spoločnosti, keďže si počas štúdia vytvorili väzby na slovenské prostredie. 
64. V § 51, ods. 3 vypustiť slová “na účel štúdia”. 
Zdôvodnenie: 
Ide o to aby sa nesťažovalo štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia získanie dlhodobého pobytu tým, že sa im bude zarátavať doba štúdia len v polovičnej dĺžke. Toto by totiž mohlo pôsobiť demotivujúco na najkvalitnejšiu časť migrantov, ktorí sú vzdelaní a majú väzby na Slovensko, teda majú väčší potenciál sa v našej spoločnost integrovať. 
65. V § 55 ods. 1 vypustiť písm. b) až d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak niekto má dlhodobý pobyt bez obmedzenia, by nemohol opostutiť Slovensko na dlhšiu dobu. Z tohto dôvodu sa navrhuje uvedené ustanovenia vypustiť. 
66. V § 61 ods. 3 vložiť na konci odstavca slová: “iba ak to zdravotný stav dieťaťa dovoľuje.” 
Zdôvodnenie: 
Ak je dieťa vážne chore, tak by jeho rodič nemal byť nútený vycestovať s ním. 
67. V § 64, ods. 3, písm. d) znie: “nastúpi na vzdelávanie” 
Zdôvodnenie: 
Nie je nevyhnutné, aby sa občan Únie vzdelával len odborne. Môže napríklad nastúpiť na vysokú školu, čo by nemalo obmezdiť jeho právo na pobyt na Slovensku. Práve naopak by to malo byť podporené, pretože sa zvyšuje možnosť, že aj tento občan Únie sa stane kvalifikovaným a viac integrovaným po ukončení štúdia na Slovensku. 
68. V § 65 ods. 3 špecifikovať odkaz na právny predpis stanovujúci, aký dokument slúži ako dôkaz dokumentujúci, že ide o samostatne zárobkovo činnú osobu. 
69. V § 66, v ods. 1 vymeniť slovo “piatich” za slovo “troch”. 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné čo najskôr udeliť cudzincom z tretích krajín trvalý pobyt, keďže aj v rámci trvalého pobytu musia čakať podľa zákona č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) ešte osem rokov na to aby mohli získať občianstvo. Urýchlenie poskytnutia občianstva je dôležité, pretože to môže urýchliť integráciu cudzincov do našej spoločnosti. 
70. V § 69 v ods. 15 sa slovo “nevzťahuje” vymení za slovo “vzťahuje” 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania dokladu o pobyte rodinného príslušníka občana Únie by malo ďalej posilniť transparentnosť tohto procesu. 
71. V § 73, v ods. 6 sa slovo “nevzťahuje” vymení za slovo “vzťahuje” 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania alebo odňatia cudzineckého pasu by malo ďalej posilniť transparentnosť týchto procesov. 
72. V § 75 sa vkladá nový ods. 12 v znení: 
Ministerstvo vnútra poskytuje základné demografické, ekonomické a sociálne údaje o imigrantoch Štatistickému úradu SR. 
Zdôvodnenie: 
Kvalitnejšie údaje umožnia pripravovať kvalitnejšie stratégie a právne normy orgánmi štátnej správy. 
73. V § 89, v ods. 1 sa slovo „šesť“ mení za slovo „tri“. 
Zdôvodnenie: 
Šesť hodín bez jedla je pomerne dlhá doba najmä vzhľadom na fakt, že zaistený cudzinec nemusel byť najedený v momente keď bol zaistený a mohol naposeldy jesť niekoľko hodín pred zaistením. Ďalších šesť hodín bez jedla je potom príliš veľa. Z tohto dôvodu sa navrhuje skrátiť čas kedy zaistený dostane prvé jedlo od momentu zaistenia. 
74. V § 110 v ods. 1 v písm. f), h) a s), v odseku 2 v prvej vete, v odseku 3 v prvej vete a v odseku 4 v písmenách a) a b) zmeniť slovo “troch” na slovo “desať”. 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité, aby cudzinci mali dostatok času na informovanie policajného útvaru a v prípade ods. 1 v písm. s) na požiadanie o vydanie nového dokladu. Môže sa stať, že daný človek ochorie a nestihne ohlásiť požadované informácie za tri pracovné dni. Pri podobných záležitostiach majú občania Únie k dispozícii 10 pracovných dní. Nie je dôvod, aby občania tretích krajín mali menej času na splnenie si podobných povinností (pozri napr. § 111, ods. 1, písm. e), j) a ods. 2 písm. d) a f)). V súvislosti s odsekom 2 paragrafu 110 je zase potrebné brať do úvahy, že občan tretej krajiny mohol pricestovať z krajiny, kde je významný časový posun, môže po príchode na Slovensko ochorieť, môže sa mu po ceste stratiť batožina čo musí okamžite riešiť, tiež že potrebuje niekoľko dní na to, aby sa aklimatizoval a zorientoval po príchode na Slovensko a pod. Z týchto dôvodov sú tri pracovné dni veľmi krátka doba na to, aby hlásil svoj vstup na policajnom útvare. 
75. V § 110, v ods. 4 v písm. d) zmeniť odkaz “§ 37 ods. 5 písm. a) až d) 
76. V § 114 v odseku 1, 3 a 4 vložiť spresnenie, odkedy úradom plynie lehota troch dní. 
77. V 117 v ods. 5 vypustiť písmeno b) a súčasné písmeno a) bude znieť: 
“odseku 1, 2 a 3 možno uložiť pokutu do 300 eur.” 
Terajšie písmeno c) bude prečíslované na písmeno b). 
Zdôvodnenie: 
Ide o zrovnoprávnenie cudzincov z tretích krajín a občanov Únie a ich rodinnými príslušníkmi v oblasti pokút za priestupky. Neexistuje žiaden dôvod, prečo občania tretích štátov by mali platiť vyššie poplatky ako občania Únie a ich rodinných príslušníci; pri stanovovaní výšky pokút v iných odvetviach práva (napr. pri dopravných priestupkoch) sa neprihliada na občianstvo. 
78. Znenie § 120 ods. 1 je potrebné upraviť naledovne: 
V zákone sa má explicitne uviesť, že štátny príslušník tretej krajiny nie je povinný predkladať výpis z registra trestov podľa osobitného predpisu, ), keďže si ho vie polícia sama vyžiadať. Zákon by však mal uviesť, že policajný útvar si bezúhonnosť cudzinca overí aj na slovensko Registri trestov. 
Rovnako by sa malo jasnejšie zadefinovať, čo sa myslí pod bydliskom za posledné tri roky (či tam mal cudzinec trvalý pobyt, prechodný, iný, či je to ohraničené dĺžkou pobytu a pod.). 
Umožniť príslušníkom tretej krajiny preukázať bezúhonnosť čestným vyhlásením, ktoré vykoná štátny príslušník tretej krajiny pred príslušným súdnym orgánom alebo administratívnym orgánom, prípadne notárom na Slovensku. 
Zdôvodnenie: 
Prvá navrhnutá zmena slúži k odbremeneniu žiadateľa, ako aj našich úradov, ktoré nemusia všetkým príslušníkom tretej krajiny vydávať výpis z registra trestov. Uvedená zmena je v súlade s tendenciou nežiadať doklad od osoby, ak takýto doklad má štát k dispozícii v rámci svojich orgánov. 
Druhá navrhnutá zmena je legislatívno-technická úprava. 
Tretia zmena uľahčuje preukázanie bezúhonnosti pre prichadzajúcich cudzincov. 
1. V § 121 vložiť nové písmeno e) v znení: 
„dohoda o hosťovaní podľa § 26b zákona 172/2005 Z. z. o štátnej podpore výskumu a vývoja, ak ubytovanie v zmysle konkrétnej dohody zabezpečuje hosťujúca organizácia,“ 
Zdôvonenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti vedcami a výskumníkmi prichádzajúcimi na Slovensko, u ktorých môže byť otázka zabezpečenia ubytovania vyriešená iným spôsobom, ktorý pripúšťa právna norma (teda zákona 172/2005 Z. z.). 
79. V § 124 v ods. 2 doplniť odkaz na všeobecne záväzný právny predpis. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava, ktorá vyjasní, podľa čoho sa má postupovať pri vydávaní dokladu. K návrhu zákona majú byť pri jeho predkladaní predložené aj návrhy znení vykonávacích predpisov, ktoré zákon predpokladá a ešte neexistujú. V tomto prípade sa tak nestalo, avšak pre účinnosť zákona je nevyhnutné súbežné vydanie takéhoto predpisu, inak sa časť navrhovaného zákona stáva nevykonateľnou. 
80. V 124 sa vkladá nový odsek číslo 3 v nasledovnom znení: 
„Náklady súvisiace s vyšetrením a vydaním dokladu podľa ods. 1 v prípade žiadateľov podľa § 24 až 26 znáša Slovenská republika.“ 
Zdôvodnenie: 
Vyžadované potvrdenie je pomerne drahé, najmä pre študentov a vedecko-pedagogických pracovníkov. Tým, že ho SR uhradí, zvýši svoju atraktivitu pre vzdelaných a vysokokvalifikovaných ľudí. 
81. V § 125 v ods. 4 sa pridáva nova veta v znení: 
„Pri dokumentoch vydaných v anglickom jazyku sa úradný preklad nevyžaduje.“ 
Zdôvodnenie: 
Ide o zosúladenie tohto ustanovenia s celkovou prioritou týchto pozmeňujúcich návrhov, ktoré chcú cudzincom uľahčiť príchod a pobyt cudzincov na Slovensko. 
82. V § 128 vložiť nový odsek č. 6, ktorý bude znieť: 
“Údaje uvedené v paragrafe 128 budú poskytnuté Štatistickému úradu SR a po anonymizovaní a pri ochrane osobných údajov budú sprístupnené na účely výskumu.” 
Zdôvodnenie: 
Pre skvalitnenie práce štátnych orgánov aj výskumníkov zaoberajúcich sa migráciou na slovensku sú nevyhnutné kvalitné dáta. Na základe kvalitných dát a výskumov z nich vyplývajúcich bude následne možné skvalitniť stratégie a legislatívu týkajúce sa migrácie na Slovensku. 
83. V čl. II bode 7 navrhovaného zákona v navrhovanom znení § 21a vypustiť odsek 1. 
Zdôvodnenie: 
Jediným kritériom pre príchod cudzinca by mala byť jeho vysoká kvalifikácia. Na Slovensku máme nedostatok vysokokvalifikovaných ľudí. Limitovanie možnosti obsadiť toto miesto, len ak ho nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii, môže spôsobiť, že prídeme o kvalitného človeka zo zahraničia, lebo dané miesto bude blokované a možno na neho slovenský uchádzač nikdy nenastúpi. Taktiež toto celé zvyšuje byrokratizáciu procesu vydávania modrých kariet. Ak na Slovensko príde vysokokvalifikovaný človek, tak určite nebude mať problém sa zamestnanť, preto nie je potrebné jeho príchod viazať na konkrétne miesto na úrade práce. 
84. V čl. III bode 1 navrhovaného zákona, teda v sadzobníku správnych poplatkov v časti II. Vnútorná správa položka 24, sa navrhuje oslobodiť od poplatkov v rámci písmen a) a d) všetkých študentov, pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov. Rovnako sa navrhuje oslobodenie študentov pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov od poplatkov definovaných v sadzobníku správnych poplatkov v časti XVIII. Konzulárne poplatky položka 242. 
Zdôvodnenie: 
Oslobodenie od poplatkov je zacielené na najkvalitnejších cudzincov (t. j. vedcov a učiteľov) a na ľudí s potenciálom byť vysoko vzdelaní a integrovaní na Slovensku (študenti). Títo ľudia pomôžu Slovensku stať sa modernou znalostnou eknomikou. 
Čl. II 
Zákon č. 5/2004 o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
1. Zmeniť písm. c) v § 22 ods. 7 nasledovne: 
“ktorému bolo udelené povolenie na prechodný pobyt na účel štúdia a jeho zamestnanie na území Slovenskej republiky nepresiahne 10 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok; v prípade, že je cudzinec študentom na vysokej škole, tak jeho zamestnanie na území Slovenskej republiky nesmie presiahnuť 20 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok.“ 
Zdôvodnenie: 
Možnosť pracovať 20 hodín týždenne zatraktívni Slovensko pre študentov vysokých škôl. Je to bežný štandard aj v iných krajiných a umožňuje študentovi viac sa zapojiť do života na vysokej škole, ako napríklad asistent vo výskume alebo asistent učiteľa. Zároveň 20 hodín práce neohrozuje kvalitu vzdelávania študenta a tiež nie je dostatočne vysoký na to, aby umožňoval zneužiť prechodný pobyt na účel štúdia len na prácu alebo podnikanie. 
2. V § 22, v ods. 5 vypustiť písmeno d) a zároveň zmeniť znenie v ods. 7 písm. d) uvedeného paragrafu nasledovne: 
„ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti,“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhnutá zmena uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že nebudú musieť získať povolenie na prácu, pokiaľ budú učiť alebo robiť vedu. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 
 	O 	ČA 	Viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MK SR 	Čl. I, § 9 
V §9 písm. b) návrhu zákona je osoba pravdepodobne ponímaná v najširšom slova zmysle (aj štátny príslušník SR), pojem "osoba" nie je vymedzený v § 2 ods. 2 návrhu zákona. Odporúčame v danej súvislosti (napr. v poznámke pod čiarou) uviesť, že § 9 ods. 3 a § 11 ods. 3 zákona č. 652/2004 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov týmto nie sú dotknuté, a to z dôvodu, aby za „osobu“, ktorej sa zakáže vstup na miesto, policajt nepovažoval aj colníka pri výkone služby. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MK SR 	Čl. I, § 31 
K § 31 ods. 11 ,prvá veta: 
Finančné zabezpečenie preukazuje štátny príslušník tretej krajiny vo výške životného minima na každý mesiac pobytu. Nepredpokladá sa tu schopnosť uhradenia prípadnej pokuty, penále, daní či iných platieb uložených rozhodnutím štátneho orgánu (resp. dane priznanej daňovým priznaním). Štátny príslušník tretej krajiny sa môže dopustiť priestupku, za ktorý mu môže byť uložená peňažná sankcia, opakovane (napr. dvakrát), po čom môže byť vyhostený (§ 81 ods. 1 písm. j) návrhu zákona), no pokutu neuhradí. Pritom s tretími krajinami (s Ukrajinou) absentuje právna úprava o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávky. Pri takomto finančnom zabezpečení nebudú pohľadávky tohto druhu vymožiteľné, a to ani v prípade, že sa štátny príslušník tretej krajiny bude zdržiavať na území SR, keďže pod hranicou životného minima nie je možné realizovať exekúciu. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MK SR 	Čl. I 
Pojem „opakovane“ vo vzťahu k dopusteniu sa priestupku, sa používa aj v inom ustanovení návrhu zákona umožňujúcom zrušenie pobytu, napr. § 35 ods. 1 písm. f) návrhu zákona, pritom však v zmysle § 2 ods. 2 písm. m) návrhu zákona je ohrozením verejného poriadku spáchanie priestupku viac ako trikrát. V praxi pri doslovnom uplatňovaní týchto ustanovení môže nastať situácia, že po dvoch priestupkoch bude takáto osoba vyhostená, no následne pri posudzovaní jeho opätovnej žiadosti (napr. podľa § 38 ods. 1 písm. c) návrhu zákona) tieto priestupky ešte nebudú hrozbou pre verejný poriadok. Odporúčame tieto dva pojmy zosúladiť. 
„Podľa § 89a ods. 7 zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v platnom znení je konanie priestupkom 5 rokov od jeho spáchania, po tejto dobe je správny orgán povinný tento údaj zlikvidovať z evidencie priestupkov. Z toho vyplýva, že uplynutím tejto doby osoba môže prestať byť hrozbou pre verejný poriadok, avšak nemusí mať uhradené peňažné sankcie, trovy konania a pod. uložené za takéto staršie priestupky a štát ich bude stále evidovať ako nevymožiteľné pohľadávky. Naviac táto pohľadávka môže rásť, ak bude osoba vykazovať finančné zabezpečenie stále len na úrovni životného minima.“ 
 	O 	ČA 	Definícia "ohrozenia verejného poriadku" upravená. 	
MK SR 	Čl. I, § 32 
V § 32 ods. 2 za písm. i) návrhu zákona odporúčame doplniť písmeno j), ktoré bude znieť: 
„j) nemá vysporiadané finančné záväzky vo Slovenskej republike (napr. neuhradené clo, pokuty, dane a iné),“ 
Taktiež vo všetkých ustanoveniach pojednávajúcich možnosť obnovy všetkých foriem pobytu alebo udelenia povolenia na pobyt osobe, ktorá sa mohla na území SR už predtým dlhšiu dobu zdržiavať, t. z. § 40 ods. 1, (resp. pri preukazovaní bezzáväzkovosti § 46 ods. 3, § 52 ods. 3). 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MK SR 	Čl. I, § 33 
V § 33 ods. 3 za písm. e) návrhu zákona odporúčame doplniť písmeno f), ktoré bude znieť: 
„f) nemá nedoplatky na cle, daniach a odvodoch do zdravotnej poisťovne,“ 
Táto podmienka sa uvádza v § 33 ods. 4 návrhu zákona len v súvislosti s pobytom na účely podnikania, no nedoplatky na cle a daniach môže mať aj nepodnikateľ. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MK SR 	Čl. I, § 33 
V § 33 ods. 4 návrhu zákona pri pojme „daňovník“ chýba odkaz na osobitný právny predpis, podľa ktorého sa tento status posudzuje, napr. § 5 ods. 2 zákona č. 511/1992 Zb. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MK SR 	Čl. I, § 33 
Podľa § 33 ods. 10 návrhu zákona žiadosť o obnovenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny sa zamietne aj v prípade, ak manželia nevedú spoločný rodinný život. Chýba tu odkaz na predpis (napr. zákon o rodine), podľa ktorého sa splnenie tejto podmienky bude posudzovať. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MK SR 	Čl. I, § 44 
V § 44 ods. 6 písm. a) návrhu zákona pred čiarku doplniť „žiadateľa“ (rovnako do § 123 návrhu zákona). 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MK SR 	Čl. I, § 67 
V § 67 ods. 2 za písm. c) návrhu zákona odporúčame doplniť písmeno d), ktoré bude znieť: 
„má neuhradené finančné záväzky voči SR na cle, daniach alebo odvodoch do zdravotnej poisťovne po lehote splatnosti dlhšie ako X mesiacov.“ 
 	O 	N 	Takýto dôvod odňatia práva na pobyt neumožňuje smernica 2004/38/ES. 	
MK SR 	Čl. I, § 110 
V § 110 ods. 4 písm. b) odporúčame zmeniť nesprávny odkaz na § 37 ods. 5 písm. a) až d). Uvádzaný odsek sa ďalej nečlení na písmená. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 7, 15, 31, 48, 52, 62, 67 odporúčame na konci vety pripojiť slová „v znení neskorších predpisov.“. 	O 	ČA 	Poznámky pod čiarou upravené podľa Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 10 odporúčame na konci vety pripojiť slová „v znení zákona č. 127/2005 Z. z.“. 	O 	ČA 	Odkaz aktualizovaný. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 44 odporúčame na konci vety pripojiť slová „v znení zákona č. 344/2007 Z. z.“. 	O 	N 	§ 7 zákona č. 474/2005 Z. z. nebol novelizovaný. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 59 odporúčame vypustiť slová „o službách zamestnanosti“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V § 31 ods. 5 v úvodnej vete odporúčame skratku „ods.“ vypísať úplne. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V § 66 ods. 3 písm. b) odporúčame slovo „trvania“ nahradiť slovom „výkonu“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
Odporúčame vypustiť poznámku pod čiarou k odkazu 102. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	 
V § 124 ods. 2 odporúčame doplniť odkaz na všeobecne záväzný právny predpis. 

 	O 	N 	Ide o splnomocňovacie ustanovenie. 	
MPRV SR 	§ 2 ods. 2 písm. o) 
Šírka pásma „50 km“ je vzhľadom na to, že výrazne obmedzuje slobody obyvateľov v tomto území, neprimeraná. Odporúčame zúžiť. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MPRV SR 	§ 2 ods. 2 písm. v) 
Definícia „verejného záujmu“ je vágna, najmä vzhľadom na to, že sa o ňu opierajú rozhodovanie podľa tohto zákona. Odporúčame spresniť, alebo vypustiť. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	§ 22 ods. 2 a § 23 
Možnosť udeliť prechodný pobyt na podnikanie najviac na dva roky je prikrátka na realizáciu podnikateľských zámerov. Takýto čas nemôže dať žiadateľovi žiadnu právnu istotu pobytu, ktorú však na skutočné podnikanie potrebuje. Formulácia „môže udeliť“ by mala byť spresnená podmienkami, za akých podmienok môže útvar dobu zo žiadosti skrátiť. Posledná veta sa vzťahuje aj na ďalšie právomoci pri stanovovaní lehôt v nasledujúcich paragrafoch. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MPRV SR 	§ 33 
Vzhľadom na právnu istotu už "overených“ žiadateľov odporúčame maximálne doby predĺžiť. 

 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MO SR 	K čl. I 
Odporúčame odstrániť rozpor medzi § 2 ods. 2 písm. m) a § 11 ods. 1 návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
§ 2 ods. 2 písm. m) ustanovuje, že „ohrozením verejného poriadku je najmä dopustenie sa priestupku podľa tohto zákona alebo osobitného zákona (odkaz na priestupkový zákon) viac ako trikrát“, ale § 11 ods. 1 ustanovuje, že policajný útvar môže zamietnuť vstup iba v prípade, ak existuje dôvodné podozrenie, že závažným spôsobom ohrozí bezpečnosť štátu, verejný poriadok...“. Na zamietnutie vstupu podľa § 2 ods. 2 písm. m) nestačí dôvodné podozrenie, ale minimálne porušenie verejného poriadku viac ako trikrát. 
 	O 	ČA 	Upravená definícia "ohrozenia verejného poriadku". 	
MO SR 	K čl. I 
V § 66 ods. 3 písm. b) odporúčame slovo „trvania“ nahradiť slovom „výkonu“. 
Odôvodnenie: 
Povinná vojenská služba a branná povinnosť v jednotlivých štátoch sveta nie je upravená rovnakým spôsobom, ale spravidla trvá až do dosiahnutia ustanovenej vekovej hranice, ale pritom nejde o jej výkon. Ak by zostalo navrhované znenie znamenalo by to, že za nepretržitý pobyt by sa považovala doba od 19 rokov až napr. do 50 - 55 rokov, kedy zaniká branná povinnosť. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I 
Odporúčame odstrániť legislatívnotechnickú chybu v § 77 ods. 5 návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
§ 77 ods. 5 návrhu zákona ustanovuje, že sa má postupovať v súlade s ustanovením § 78 ods. 2 písm. a), ale predmetné ustanovenie sa nečlení na odseky ani písmená; správne majú byť uvedené slová "§ 79 ods. 2 písm. a)". 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I 
Do § 72 odporúčame doplniť nový odsek, ktorý bude obsahovať právnu úpravu dokladov pre cudzincov, ktorí majú nárok na pobyt na základe medzinárodnej zmluvy tak, ako to upravuje § 46 ods. 7 platného zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Platná právna úprava tejto problematiky vyhovuje potrebám MO SR, a preto nie je dôvod ju meniť, resp. vypúšťať. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MZV SR 	K § 10 
V ods. 2 odporúčame legislatívnu skratku „vlastník nehnuteľnosti“ zmeniť na „vlastník pozemku“, pretože podľa navrhovaného textu má policajný útvar povinnosť oznámiť umiestnenie technického prostriedku iba vlastníkovi, správcovi alebo užívateľovi pozemku, nie však budovy, preto legislatívna skratka „vlastník nehnuteľnosti“ nie je adekvátna. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 16 
V ods. 2 odporúčame k slovám „zastupiteľský úrad“ umiestniť odkaz na zákon č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 403/2010 Z. z.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 17 
V ods. 2 upozorňujeme na povinnosť predložiť k žiadosti jednu fotografiu, hoci vo väčšine prípadov má žiadateľ povinnosť predložiť k žiadosti dve fotografie. 

 	O 	N 	Na konanie o udelenie národného víza postačuje jedna fotografia. 	
MZV SR 	K § 19 
V ods. 3 písm. d) odporúčame pred slovo „zdravie“ vložiť slovo „verejné“. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K tretej časti Pobyt cudzincov 
V časti Pobyt cudzincov návrh zákona nerieši, ako postupovať v prípade, ak žiadosť o pobyt predkladá žiadateľ, držiteľ cestovného dokladu, ktorý Slovenská republika neuznáva (Kosovo, Palestína, Somálsko). Z uvedeného dôvodu odporúčame uvedené ustanovenia doplniť. 	O 	A 	Problematika upravená v § 123. 	
MZV SR 	K § 22 
V ods. 1 písm. a) odporúčame slová „vykonáva podnikanie“ a „bude vykonávať podnikanie“ zmeniť na „podniká“ a „bude podnikať“, pretože v § 21 ods. 1 písm. a) sa ustanovuje „na účel podnikania“. 
Na konci poznámky pod čiarou č. 43 odporúčame vypustiť druhú bodku. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 31 
Odporúčame vypustiť nadpis pod označením paragrafu v súlade s § 43, resp. v § 43 ho doplniť. V nadpise aj v texte odporúčame pojem „náležitosti“ vypustiť, resp. toto ustanovenie preformulovať, pretože pojem „náležitosti“ dostatočne presne nevyjadruje, že ide o ďalšie doklady a fotografie, ktoré musí žiadateľ k žiadosti pripojiť. Ani z ods. 1 nevyplýva, že fotografia a doklady podľa ods. 2 sú „náležitosťami žiadosti“. Napr. ani v ustanovení § 33 ods. 3 sa neuvádzajú „náležitosti“, ale fotografia a doklady. Obdobne to odporúčame aj v § 43 ods. 1. 
V ods. 3 odporúčame rozpísať skratku „EU“. 
 	O 	ČA 	Text upravený tam, kde to bolo v rámci kontextu vhodné.  	
MZV SR 	K § 32  
V ods. 1 písm. c) odporúčame na konci pripojiť slová „podľa § v 30 ods. 2“. 
V ods. 7 odporúčame slová „Európskeho hospodárskeho priestoru“ zmeniť na „Európskej únie“. 
 	O 	ČA 	EHP upravené na EÚ; vnútorný odkaz nepovažujeme za nevyhnutný. 	
MZV SR 	K § 33  
V ods. 1 písm. d) odporúčame použiť vnútorné odkazy na príslušné ustanovenia zákona. 
V ods. 3 upozorňujeme na povinnosť predložiť k žiadosti jednu fotografiu, hoci vo väčšine prípadov má žiadateľ povinnosť predložiť k žiadosti dve fotografie. 
 	O 	ČA 	Keďže ide o obnovenie pobytu jedna fotografia postačuje. 	
MZV SR 	K § 37  
V ods. 8 odporúčame slová „podľa ods. 5“ zmeniť na „podľa ods. 6“.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 38 
V ods. 1 odporúčame slová „v § 37 ods. 5“ zmeniť na „v § 37 ods. 6“. 
V ods. 2 odporúčame ako nadbytočné vypustiť slovo „neoprávnene“. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 40 
V ods. 6 písm. b) odporúčame na konci umiestniť odkaz č. 8 a v písm. d) odkaz na zákon č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a na ďalšie príslušné zákony, a to aj v nasledujúcich obdobných ustanoveniach. 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MZV SR 	K § 41 
Odporúčame rozpísať skratku „EÚ“, resp. vytvoriť legislatívnu skratku „dlhodobý pobyt“ už v predchádzajúcich ustanoveniach, kde sa pojem „pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny s priznaným postavením osoby s dlhodobým pobytom Európskej únie“ vyskytuje. 

 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MZV SR 	K § 42 
V ods. 2 slová „ktorý je slobodným dieťaťom mladším ako 18 rokov zvereným do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je manželom občana Slovenskej republiky s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky alebo slobodným dieťaťom mladším ako 18 rokov zvereným do osobnej starostlivosti štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom,“ odporúčame zmeniť na „podľa ods. 1 písm. b) a c)“. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MZV SR 	K § 51 
V ods. 2 písm. k) odporúčame nad slovo „imunity“ vložiť odkaz na Vyhlášku ministra zahraničných vecí č. 157/1964 Zb. o Viedenskom dohovore o diplomatických stykoch. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 54 
V jednotlivých písmenách odporúčame na konci umiestniť príslušné odkazy napr. v písm. b) odkaz č. 8. 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MZV SR 	K § 57  
V ods. 4 odporúčame pred slovami „výkonu trestu“ vypustiť slovo „obdobie“. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MZV SR 	K § 64 
V ods. 3 v uvádzacej vete odporúčame za slovo „ani“ vložiť slová „nie je“ a na konci slovo „pokiaľ“ zmeniť na „a“, v písm. c) slovo „stala“ zmeniť na „ stal“. 
V ods. 4 písm. b) slovo „republiky“ odporúčame zmeniť na „republike“. 

 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZV SR 	K § 65 
V jednotlivých ustanoveniach odporúčame slová „dôkaz dokumentujúci“ zmeniť na „doklad preukazujúci“ alebo „doklad dokumentujúci“ (§ 69) a súčasne odporúčame túto terminológiu zjednotiť v celom návrhu zákona. V ustanoveniach, kde to nie je upravené odporúčame buď uviesť alebo odkázať na príslušné ustanovenie, čo má byť takýmto „dôkazom“, resp. „dokladom“. 
V ods. 11 odporúčame v názve „Pobytový preukaz občana EÚ“ zmeniť na „Pobytový preukaz občana Európskej únie“, a to aj v ďalších nasledovných ustanoveniach. 

 	O 	ČA 	Terminológia upravená tam, kde to bolo v rámci kontextu vhodné.  	
MZV SR 	K § 67  
V ods. 1 odporúčame na konci uvádzacej vety pripojiť slová „občan Únie“. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 69 
Pojem „garant“, ktorý sa definuje v ods. 2 odporúčame presunúť do § 2 Výklad pojmov. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie, keďže nejde o pojem používaný v celom zákone, ale iba v časti o práve na pobyt občanov Únie a ich rodinných príslušníkov. 	
MZV SR 	K § 69 
V ods. 15 odporúčame nad slovo „konaní“ umiestniť odkaz č. 39. 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 75 
Ods. 11 odporúčame preformulovať „Ministerstvo zahraničných vecí vedie evidencie v informačných systémoch obsahujúce údaje o žiadateľoch o víza a o udelených alebo neudelených vízach s prepojením na evidencie ministerstva vnútra a v relevantných informačných systémoch Európskej komisie x)“ a v poznámke pod čiarou k odkazu x) odporúčame odkaz na Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008).“. Týmto dôjde k upresneniu zoznamu relevantných informačných systémov, v ktorých sa spracovávajú osobné údaje dotknutých osôb. 
Poznámku pod čiarou č. 83 odporúčame ukončiť bodkou. 
V poznámke pod čiarou č. 84 odporúčame uviesť odkazy na ďalšie zákony, nielen na jeden. 

 	O 	N 	Text o prepojení vypustený vzhľadom na námietky Úradu na ochranu osobných údajov SR. 	
MZV SR 	K § 77 
V ods. 1 a ďalších nasledujúcich ustanoveniach odporúčame zvážiť použitie spojenia „osobná prehliadka“ Osobná prehliadka je inštitút podľa Trestného poriadku, v ktorom je presne ustanovené, za akých podmienok ju možno vykonať. 
V ods. 3 odporúčame za slová „cestovný doklad“ vložiť slová „peňažné prostriedky“, pretože v nasledujúcich ustanoveniach je upravený aj ďalší postup v súvislosti s peňažnými prostriedkami. 

 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MZV SR 	K § 79 
V ods. 2 písm. b) nie je zrejmé o akú sumu ide, kto ju má zložiť a na ktorom zastupiteľskom úrade. Toto ustanovenie prešlo zrejme z pôvodného zákona, kedy žiadateľ o víza skladal na zastupiteľskom úrade tzv. kauciu, ktorá mala pokryť náklady na jeho repatriáciu, ak sa zdržiaval na území Slovenskej republiky neoprávnene. Inštitút kaucií bol zrušený vstupom Slovenskej republiky do Schengenu. Z uvedeného dôvodu odporúčame ustanovenie ods. 2 písm. b) z návrhu zákona vypustiť. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 81 
V ods. 1 písm. a) odporúčame slová „predstavuje vážnu hrozbu pre bezpečnosť“ zmeniť na „vážne ohrozuje“. Tento pojem sa používa napr. aj v § 82 ods. 5. Tento pojem odporúčame v návrhu zákona zjednotiť, pretože sa používa na viacerých miestach v oboch variantoch. 
V ods. 3 odporúčame preformulovať slová „že sa na štátneho príslušníka tretej krajiny už vzťahovalo viac ako jedno rozhodnutie o administratívnom vyhostení“. 

 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MZV SR 	K § 82 
V ods. 2 písm. c) odporúčame za slová „verejný poriadok,“ vložiť slovo „verejné“ a v treťom riadku tohto ustanovenia slovo „štát“ zmeniť na „štátu“. 
V ods. 5 odporúčame na konci pripojiť slová „podľa § 81 ods. 1 písm. a)“. 
V poznámke pod čiarou č. 94 za slovami č. 104/1991 odporúčame pripojiť slovo „Zb.“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZV SR 	K § 84 
Nadpis odporúčame zmeniť na „Výkon rozhodnutia o vyhostení vykonávajúceho štátu“.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MZV SR 	K § 85 
V ods. 3 nad slovo „konaní“ odporúčame“ umiestniť odkaz č. 39. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 103 
V ods. 4 písm. f) odporúčame na začiatku vypustiť slovo „ak“.  	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 107 
V ods. 5 písm. i) odporúčame slovo „nastúpenia“ zmeniť na „nástupu“. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MZV SR 	K § 116 
Odporúčame zosúladiť ustanovenia ods. 4, 3 a 4 s ods. 6, pretože v ods. 6 sa duplicitne upravuje, že pokutu ukladá policajný útvar. Odporúčame zosúladiť s úpravou podľa § 115 ods. 7. Obdobne odporúčame zosúladiť aj § 117 a 118. 

 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZV SR 	K názvu zákona 
Odporúčame zmeniť názov zákona na „zákon o pobyte cudzincov“. Ide o štandardný a zaužívaný názov právnej normy v Slovenskej republike i v zahraničí. Návrh zákona síce ruší zákon č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice a preberá túto oblasť, avšak pokiaľ ide o rozsah, návrh má 6 častí a len 2. časť nazvaná kontrola hraníc, vstup a vycestovanie cudzincov cez vonkajšiu hranicu sa zaoberá kontrolou hraníc, a to vlastne len v troch ustanoveniach (§ 3, 4, 5) z celkového počtu 131 ustanovení. Pokiaľ by predkladateľ zákona trval na uvedení oblasti kontroly hraníc v názve zákona, odporúčame opačné poradie, teda „zákon o pobyte cudzincov a kontrole hraníc“. 	O 	N 	Názov návrhu zatiaľ ponechaný v pôvodnom znení. 	
MZV SR 	K § 1 
V ods. 1 písm. a) odporúčame slová „a v oblasti pobytov cudzincov zmeniť na „a v oblasti pobytu cudzincov na území Slovenskej republiky (ďalej len „pobyt“)“ a písm. d) preformulovať „d) podmienky pobytu cudzincov,“. 
V písm. l) odporúčame vypustiť ako nadbytočné slovo „iné“ pred slovami správne delikty“, pretože ide o dve rozdielne kategórie. 
 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 2 
V ods. 1 odporúčame odkaz na zákon č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 
V ods. 2 písm. i) odporúčame zaviesť legislatívnu skratku „občan Únie“, ktorá sa zavádza až v písm. k). 
V písm. m) odporúčame vypustiť slovo „je“. Používa sa tu slovné spojenie „dopustenie sa priestupku“, ktoré sa používa aj na viacerých miestach v zákone, pričom sa ale používa aj spojenie „spáchanie priestupku“. Uvedené pojmy odporúčame v zákone zjednotiť. 
V písm. o) odporúčame vypustiť slovo „pozemnej“. 
V písm. q) bod 8. je použitý pojem „štát Únie“, pričom však „Únia“ nebola vytvorená ako legislatívna skratka iba „občan Únie“. 
V písm. v) odporúčame slovo „teritóriu“ zmeniť na „území“. 
Písm. y) odporúčame ukončiť bodkou. 
V odkaze pod čiarou č. 10 na konci odporúčame pripojiť slová „v znení zákona č. 127/2005 Z. z.“. 
 	O 	ČA 	Texte upravený gramaticky a legislatívno-technicky. 	
MZV SR 	K § 4 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 15 odporúčame na konci pripojiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K § 11 
V ods. 2 odporúčame doplniť, z čoho musí vychádzať rozhodnutie o zamietnutí vstupu občanovi Únie alebo rodinnému príslušníkovi občana Únie v prípade ochrany verejného zdravia tak, ako je to v prípade ohrozenia bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku. 	O 	ČA 	Zoznam chorôb ohrozujúcich verejné zdravie ustanoví Ministerstvo zdravotníctva SR vykonávacím predpisom podľa § 125 ods. 2. 	
MZV SR 	K §128 
V ods. 1 a ods. 2 odporúčame za slová „zastupiteľský úrad“ vložiť slová „a ministerstvo zahraničných vecí“. Dôvodom je skutočnosť, že tieto údaje nespracováva iba predmetný zastupiteľský úrad, ale predovšetkým ministerstvo zahraničných vecí, ktoré ich sprístupňuje aj iným zastupiteľským úradom.  	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K jednotlivým ustanoveniam : K §2 ods. 2 písm. k) v spojení s písm. q) a písm. s): 
K jednotlivým ustanoveniam : 

K §2 ods. 2 písm. k) v spojení s písm. q) a písm. s): 
V písm. k) návrh zákona definuje pojem „občan Európskej únie“ a zavádza preň legislatívnu skratku „občan Únie“; považujem za žiaduce túto legislatívnu skratku dodržiavať v celom návrh zákona. Z návrhu potom nie je zrejmé, “kto je príslušník štátneho občana z tretej krajiny občana Únie ( písm. q/ a písm. s/).“. 

 	O 	A 	Znenie upravené. 	
MPSVR SR 	K § 2 ods. 2 písm. v): 
Navrhovanú definíciu pojmu považujem za veľmi všeobecnú, nakoľko v zákone nie sú ustanovené kritéria alebo spôsob zisťovania záujmu väčšiny obyvateľstva na danom teritóriu a mohlo by tak viesť k diskriminácii práv menšín resp. menšinového obyvateľstva na danom teritóriu. 
Zásadne žiadam preto návrh upraviť. 
 	Z 	A 	Pôvodne navrhovaná definícia verejného záujmu vypustená. 	
MPSVR SR 	K § 2 ods. 2 písm. y): 
Navrhujem spresniť navrhované znenie a dopracovať dôvodovú správu s uvedením, prečo alebo podľa akých kritérií sa určil vek osoby na 62 rokov pre pojem – definíciu „zraniteľná osoba“. 
 	O 	ČA 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 27 ods. 1 písm. b): 
Odporúčam prehodnotiť podmienku veku pri manželoch, pretože aj napríklad Občiansky zákonník má takúto právnu úpravu: Plnoletosť sa nadobúda dovŕšením osemnásteho roku. Pred dosiahnutím tohto veku sa plnoletosť nadobúda len uzavretím manželstva. 
Podľa Dohovoru o právach dieťaťa sa dieťaťom rozumie každá ľudská bytosť mladšia ako 18 rokov veku, pokiaľ podľa právneho poriadku, ktorý sa na dieťa vzťahuje, nie je plnoletosť dosiahnutá skôr. 
 	O 	N 	Podmienku dosiahnutia veku 18 rokov považujeme za vhodnejšiu, aj v kontexte s čl. 4 ods. 5 smernice 2003/86/ES. 	
MPSVR SR 	K § 27 ods. 2 písm. b) 
Odporúčam za slová „tretej krajiny a“ vložiť slová „slobodné dieťa mladšie ako 18 rokov“. 
 	O 	N 	Osoba navrhovaná v pripomienke je uvedená v písmene d) tohto ustanovenia. 	
MPSVR SR 	K § 30 ods. 3 písm. b) 
Žiadam z návrhu vypustiť slová „na ktoré sa udeľuje povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce,59)“. 
Odôvodnenie: 
Žiadam upraviť možnosť osobného podania žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania na policajnom útvare aj pre štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa na území SR zdržiavajú oprávnene a u ktorých sa povolenie na zamestnanie nevyžaduje, ako aj u tých, u ktorých sa povolenie na zamestnanie vyžaduje, t. j. nielen u tých štátnych príslušníkov, u ktorých sa povolenie na zamestnanie udeľuje bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce. 
 	O 	A 	Podať žiadosť o udelenie prechodného pobytu bude môcť každý štátny príslušník tretej krajiny, ktorý sa na území SR zdržiava oprávnene. 	
MPSVR SR 	K § 31 
Žiadam návrh doplniť novým odsekom ktorý znie : 
„Zastupiteľský úrad alebo policajný útvar môže vyžiadať od cudzinca čestné prehlásenie, že nebude záťažou pre sociálny systém Slovenskej republiky“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Išlo by o nadbytočný dokumnet v rámci konania o udelenie prechodného pobytu; nesplnenie podmienky finančného zabezpečenia pobytu je dôvodom na zamietnutie žiadosti, resp. na zrušenie pobytu. 	
MPSVR SR 	K § 31 ods. 3 
Odkaz 49 je potrebné nahradiť odkazom 48. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s § 23 ods. 4 písm. a) návrhu zákona. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 32 ods.3 písm. e) 
K § 32 ods.3 písm. e): 
Odporúčam z návrhu vypustiť slovo „ neúplné“. 
Odôvodnenie: 
Domnievam sa, že predloženie neúplných údajov v žiadosti o udelenie prechodného pobytu by nemalo byť dôvodom na zamietnutie žiadosti, ale vzhľadom na ustanovenie § 119 

– vzťah k správnemu poriadku, podľa ktorého sa na toto konanie vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní, by mal správny orgán postupovať podľa § 19 ods. 3, resp. § 29 a až následne podľa §30 správneho poriadku. 
Túto pripomienku uplatňujem aj k § 47 ods.2 písm. g) a § 58 ods.12 a k § 81 ods. 1 písm. k) . 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 37 ods. 6 písm. a) 
V § 37 ods. 6 žiadam nové znenie písmena a): 
„a) platnú pracovnú zmluvu na výkon zamestnania, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ak na základe tejto pracovnej zmluvy má pracovný pomer trvať najmenej jeden rok odo dňa udelenia modrej karty a mesačná mzda je dohodnutá vo výške najmenej 1,5 násobku priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o vydanie modrej karty, alebo prísľub zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu,“. 

 	O 	A 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 37 za odsek 6 
V § 37 za odsek 6 navrhujem vložiť odseky 7 a 8, ktoré znejú: 
„(7) Prísľub zamestnávateľa podľa odseku 6 písm. a) obsahuje záväzok zamestnávateľa 
a) uzatvoriť pracovnú zmluvu na výkon zamestnania, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, 
b) dohodnúť trvanie pracovného pomeru na obdobie najmenej jedného roka odo dňa udelenia modrej karty, 
c) dohodnúť mesačnú mzdu vo výške najmenej 1,5 násobku priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky v príslušnom odvetví zverejnenej Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o vydanie modrej karty 

(8) Ak v čase podania žiadosti o vydanie modrej karty Štatistický úrad Slovenskej republiky nezverejnil údaj o priemernej mesačnej mzde zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, za priemernú mesačnú mzdu zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok sa považuje priemerná mesačná mzda zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejnená Štatistickým úradom Slovenskej republiky za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o vydanie modrej karty.“. 

V nadväznosti na navrhované zmeny je potrebné preznačiť odkazy na poznámky pod čiarou, odseky v § 37 a vnútorné odkazy na § 37. 
Súčasne odporúčam pôvodný odsek 8 zaradiť za novo navrhované odseky. 

Odôvodnenie: 

K odseku 7 
Navrhujem, aby náležitosti prísľubu zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, boli taktiež upravené v zákone o kontrole hraníc a pobyte cudzincov, a to v § 37, v novom odseku 7 a nie v zákone o službách zamestnanosti. Tento návrh odôvodňujem tým, že pracovná zmluva alebo prísľub zamestnávateľa sa prikladajú ako prílohy k žiadosti o vydanie modrej karty, preto by náležitosti oboch dokumentov mali byť, z dôvodu prehľadnosti, upravené v jednom právnom predpise. 

K odseku 8 
Vzhľadom na to, že údaj o priemernej mesačnej mzde zamestnanca v hospodárstve SR za príslušný kalendárny rok Štatistický úrad SR zverejňuje až začiatkom marca nasledujúceho kalendárneho roka, navrhujem v novom odseku 8 upraviť, že ak v čase podania žiadosti o vydanie modrej karty nebude tento údaj ešte známy (ide najmä o mesiace január a február), v pracovnej zmluve na výkon zamestnania alebo v prísľube na zamestnanie sa mesačná mzda dohodne vo výške najmenej 1,5 násobku priemernej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR zverejnenej Štatistickým úradom SR za prvý až tretí štvrťrok kalendárneho roka, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa podáva žiadosť o vydanie modrej karty. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 45 odporúčam slová „§ 21 až 23“ nahradiť slovami „§ 21, § 22 a 23“, vzhľadom na vloženie § 21a, ktorý sa nevzťahuje na udelenie povolenia na zamestnanie. 

V poznámke pod čiarou k odkazu 50 odporúčam odkaz na „písm. p)“ nahradiť odkazom na „písm. s)“. 

V § 37 ods. 6 písm. d) slovo „cudzincom“ nahradiť slovami „štátnym príslušníkom tretej krajiny“: 

V § 39 je potrebné preformulovať odsek 5 nadväzne na navrhované úpravy v § 37. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 38 ods. 1 písm. a) 
Žiadam nahradiť slová „§ 37 ods. 5“ slovami „§ 37 ods. 5 až 7“. 
 	O 	N 	Podmienky na vydanie modrej akrty sú uvedené len v odseku 5. 	
MPSVR SR 	K § 39 ods. 5 
Uplatňujem rovnaké pripomienky ako k § 37 ods. 6. 

 	O 	A 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 40 ods.3 
Je potrebné nahradiť slová „§ 36 ods. 2“ slovami „§ 36 ods. 3“ a vypustiť slová „Slovenskej republiky“ . 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 40 ods. 4 
Čestné prehlásenie by malo byť dokladom preukazujúcim a potvrdzujúcim, že žiadateľ o modrú kartu bol informovaný, že podanie žiadosti a o poskytnutie pomoci v hmotnej núdzi je dôvodom na zamietnutie žiadosti o obnovenie modrej karty alebo na odňatie modrej karty. 
 	O 	A 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 52 ods.3 
Navrhujem za slovami „dlhodobého pobytu“ vypustiť slovo „priložiť“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 57 ods. 3  
Žiadam vypustiť z tretej vety slová „alebo do doby, pokiaľ štátnemu príslušníkovi tretej krajiny nebude uhradená dlžná suma odmeny za vykonanú prácu“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Ide o tolerovaný pobyt za účelom trestného konania. 
 	Z 	N 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 61 ods. 3 
Odporúčam prehodnotiť zabezpečenie vycestovania dieťaťa v lehote do 90 dní od narodenia, ak si rodič za toto dieťa nepožiada o udelenie pobytu. 
Odôvodnenie: 
Dohovor o právach dieťaťa hovorí, že štáty, ktoré sú zmluvnou stranou Dohovoru, zabezpečia, aby dieťa nemohlo byť oddelené od svojich rodičov proti ich vôli, ibaže príslušné úrady na základe súdneho rozhodnutia a v súlade s platným právom a v príslušnom konaní určia, že také oddelenie je potrebné v záujme dieťaťa. Najviac je v návrhu predloženého zákona upravené, že nesplnenie tejto povinnosti je priestupkom, kde je možné udeliť pokutu až do výšky 1600 Eur. 
 	O 	ČA 	Nejde o oddelenie dieťaťa od rodičov, ale o legalizovanie pobytu dieťaťa na území SR. Doplnená výnimka z tejto povinnosti, ak tomu bránia vážne dôvody. 	
MPSVR SR 	K § 64 ods. 3 
Žiadam písmená b) až d) nahradiť týmto znením : 
„b) je evidovaný ako uchádzač o zamestnanie na príslušnom úrade práce, sociálnych vecí a rodiny po tom, čo bol zamestnaný viac ako jeden rok, 

c) je evidovaný ako uchádzač o zamestnanie na príslušnom úrade práce, sociálnych vecí a rodiny po tom, čo sa skončil jeho pracovný pomer na určitú dobu uzatvorený najdlhšie na jeden rok alebo je evidovaný ako uchádzač o zamestnanie na príslušnom úrade práce, sociálnych vecí a rodiny po tom, čo bol zamestnaný menej ako jeden rok, 

d) nastúpil na odborné vzdelávanie; ak nie je evidovaný ako uchádzač o zamestnanie na príslušnom úrade práce, sociálnych vecí a rodiny, musí ísť o odborné vzdelávanie, ktoré súvisí s predchádzajúcim zamestnaním.“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 65 ods.2 
Žiadam nahradiť slovo „zamestnania“ slovom „zamestnávateľa“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 66 ods.2 písm. a) až c) 
Žiadam navrhované ustanovenia primerane vecne a legislatívno-technicky upraviť, nakoľko, návrh nie je jednoznačný; ak návrh predpokladá, že občan Únie má právo na trvalý pobyt v prípade, že bude hmotne „zabezpečený“ dávkami podľa zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, je žiaduce návrh upraviť tak, aby bol v súlade s citovaným zákonom; podľa tohto zákona dovŕšenie dôchodkového veku je len jednou z podmienok vzniku nároku na starobný dôchodok. Rovnako upozorňujem, že dôchodkový vek 62 rokov, vo vzťahu k ženám, sa bude uplatňovať rovnako až v roku 2023. 
Upozorňujem, že ak fyzická osoba nesplní zákonom stanovené podmienky nároku na starobný dôchodok a nebude pracovať, bude pravdepodobne odkázaná na pomoc v hmotnej núdzi. 
Navrhujem preto § 66 ods. 2 upraviť nasledovne: 

- v písm. a) uviesť odkaz (80) za slová „ samostatne zárobkovo činná osoba“ a nahradiť slová „dosiahla zákonom ustanovený vek na vznik nároku na starobný dôchodok“ slovami „mala priznaný starobný dôchodok“ . 

V Poznámke pod čiarou k odkazu 80 žiadam slová „§ 65 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov“ nahradiť slovami: „V § 65 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 555/2007 Z. z.“. 

- v písm. b) navrhujem nahradiť slová “ktorý odišiel z plateného zamestnania, aby nastúpil na predčasný dôchodok“ slovami „ktorému vznikol nárok na výplatu predčasného starobného dôchodku“, s odkazom na 67 zákona č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. 

- v písm. c) nie je zrejmý pojem „trvalá neschopnosť pracovať“. 
Zákon o sociálnom poistení pozná v súvislosti s chorobou alebo úrazom len pojem „dočasná pracovná neschopnosť“ pri nepriaznivom zdravotnom stave, v dôsledku choroby, alebo úrazu, ktorý trvá v zásade do jedného roka a pojem „invalidita“ pri dlhodobo nepriaznivom zdravotnom stave, ktorý podľa poznatkov lekárskej vedy trvá dlhšie ako jeden rok a v dôsledku ktorého má poistenec pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť o viac ako 40 % , preto žiadam návrh zákona upraviť tak, aby bol z hľadiska aj aplikačnej praxe jednoznačný. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu smernice 2004/38/ES. 	
MPSVR SR 	K § 69 ods.5 písm. c) 
Žiadam za slová „závislosti garanta na“ doplniť slová „alkohole“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 75 ods. 5 
Zásadne žiadam do § 75 doplniť oprávnenie inšpektorátu práce, aby mal v reálnom čase prístup k vybraným informáciám uloženým v informačnom systéme Policajného útvaru, ktoré sú potrebné na efektívny výkon kontroly nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, napríklad v § 75 novým odsekom 6 nasledovne: 
„(6) Ministerstvo vnútra umožní inšpektorátu práce získavať z informačných systémov policajného útvaru aktuálne informácie a osobné údaje vedené podľa odseku 1 potrebné na kontrolu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania podľa osobitného predpisu.72)“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 

V spojitosti s týmto návrhom upraviť aj súčasný odsek 8 a prečíslovať odseky. 
Odôvodnenie: 
Informácie a údaje uvedené v § 75 ods. 1 návrhu zákona, prístupné v reálnom čase výkonu inšpekcie práce, sú nevyhnutné pre inšpektorát práce na účely účinného výkonu kontroly nelegálneho zamestnávania podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES. 

 	Z 	A 	§ 76 ods. 5 upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K § 75 ods.5 písm. b) 
Žiadam z návrhu vypustiť slová „alebo plnia úlohy na úseku zamestnanosti“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 75 za posledný odsek 
- Žiadam vložiť za posledný odsek nový odsek (x), ktorý znie : 
„ x) Z informačného systému ministerstva vnútra a z informačných systémov policajného útvaru Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny získavajú informácie o udelených, zrušených a zaniknutých prechodných pobytoch na účel zamestnania štátnych príslušníkov tretích krajín a o zamietnutých žiadostiach o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania štátnych príslušníkov tretích krajín.“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Informácie a údaje uvedené v navrhovanom odseku, prístupné v reálnom čase výkonu kontroly, sú nevyhnutné pre Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny a úrady práce, sociálnych vecí a rodiny na účely účinného výkonu kontroly dodržiavania povinností podľa zákona o službách zamestnanosti. Obdobne bude v zákone o službách zamestnanosti upravené, že informácie o vydaných, zaniknutých, zrušených alebo predĺžených povoleniach na zamestnanie štátnych príslušníkov tretích krajín bude Ministerstvo vnútra SR a príslušný policajný útvar získavať z informačného systému Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a úradov práce, sociálnych vecí a rodiny (čl. II). 

 	Z 	A 	§ 76 ods. 5 upravený v zmysle pripomienky. 	
MPSVR SR 	K § 79 
Žiadam vypustiť odsek 2. 
Znenie novo označeného odseku 2 žiadam zosúladiť s čl. 5 Smernice 2009/52/ES tak, že náklady spojené s administratívnym vyhostením je povinný uhradiť ten, kto štátneho príslušníka tretej krajiny neoprávnene zamestnal. 
Pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov (ďalej len „smernica“) ustanovuje v článku 5, že členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa porušenia zákazu ustanoveného v článku 3 trestali účinnými, primeranými a odradzujúcimi sankciami voči zamestnávateľovi. Podľa písmena b) uvedeného článku je zamestnávateľ povinný niesť zodpovednosť za úhradu nákladov súvisiacich s návratom nelegálne zamestnaných štátnych príslušníkov tretích krajín v tých prípadoch, keď sa uskutočnilo konanie o návrate. Z toho dôvodu je nevyhnutné zosúladiť text § 79 so znením smernice. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 81 ods. 1 písm. d) 
K § 81 ods. 1 písm. d): 
Slová „predpisy o omamných látkach a psychotropných látkach“ odporúčam nahradiť slovami „osobitný predpis“. 
Odôvodnenie: 
Zákon č. 139/1998 Z. z. o omamných a psychotropných látkach a prípravkoch v znení neskorších predpisov je iba jeden a je uvedený v poznámke pod čiarou k odkazu 92. 
 	O 	N 	Z hľadiska právnej istoty považujeme za vhodnejšie, aby bolo aj priamo v normatívnom texte zákona uvedené o porušenie akých predpisov musí ísť. 	
MPSVR SR 	K § 87 písm. c) 
Odporúčam uviesť odkaz a v Poznámke pod čiarou za slovami „osobitného predpisu“ uviesť citáciu osobitného predpisu. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 114 
Žiadam z návrhu vypustiť odseky 1, 4 a 5. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
K vypusteniu odsekov 1 a 4 – v zákone o službách zamestnanosti bude upravené (čl. II), že informácie o vydaných, zaniknutých, zrušených alebo predĺžených povoleniach na zamestnanie štátnych príslušníkov tretích krajín, ako aj informácie o začatí a skončení zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny (táto povinnosť pre zamestnávateľa bude upravená v zákone o službách zamestnanosti) bude Ministerstvo vnútra SR a príslušný policajný útvar získavať z informačného systému Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny a úradov práce, sociálnych vecí a rodiny. Zníži sa tak administratíva vo vzťahu k výmene údajov, ako aj vo vzťahu k zamestnávateľom, ktorí tak nebudú musieť jednu informáciu poskytovať dvakrát. Okrem toho, v zmysle čl. 4 Smernice 2009/52/ES je zamestnávateľ povinný uchovávať kópiu povolenia na pobyt alebo iného oprávnenia na pobyt len na účel kontroly a nie je povinný ju predkladať príslušným orgánom. 
Vypustenie odseku 5 žiadam nadväzne na pripomienku doplniť nový odsek do § 75. 
 	Z 	ČA 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K § 125 ods. 7 
Žiadam vložiť za slová „ zákonný zástupca“ slová „poručník alebo opatrovník (x)“ s odkazom v poznámke pod čiarou na § 60 zákona č. 36/2005 Z.z. o rodine“. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Maloleté dieťa zastupuje zákonný zástupca a ak obaja rodičia maloletého dieťaťa zomreli, boli pozbavení výkonu rodičovských práv a povinností, bol pozastavený výkon ich rodičovských práv a povinností alebo nemajú spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, súd ustanoví maloletému dieťaťu poručníka, ktorý bude zabezpečovať jeho výchovu, zastupovať ho a spravovať jeho majetok. 
Do času, kým nie je maloletému dieťaťu ustanovený poručník, alebo do času, kým sa ustanovený poručník neujme svojej funkcie, robí neodkladné úkony v záujme maloletého dieťaťa opatrovník ustanovený podľa §60. 
 	Z 	A 	Doplnený nový odsek o zastupovaní maloletej osoby opatrovníkom. 	
MPSVR SR 	K § 126 
Žiadam vypustiť z tejto vety slová „bezodkladne odovzdá“ . 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie: 
V súlade s ustanovením § 29 ods. 1 písm. a) zákona č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kurately a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov orgán sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, v ktorého územnom obvode sa maloletý bez sprievodu našiel, postupuje podľa osobitného predpisu (§ 75 a 75a Občianskeho súdneho poriadku ) ak maloletý bez sprievodu nemôže byť zverený do osobnej starostlivosti príbuzného alebo inej fyzickej osoby, ku ktorej má blízky vzťah, alebo podáva súdu návrh na vydanie predbežného opatrenia podľa osobitného predpisu (§ 75a Občianskeho súdneho poriadku) a vykonáva neodkladné úkony v záujme dieťaťa, kým nie je maloletému bez sprievodu ustanovený poručník podľa osobitného predpisu (§ 57 ods. 3 zákona č. 36/2005 Z. z. o rodine) alebo sa ustanovený. 
 	Z 	ČA 	Znenie upravené po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	K Čl. III 
Žiadam pri oslobodení od poplatkov podľa jednotlivých písmen zmeniť vekovú hranicu zo 16 na 18 rokov veku. 
Túto pripomienku uplatňujem ako zásadnú. 
Odôvodnenie : 
Spôsobilosť fyzickej osoby vlastnými právnymi úkonmi nadobúdať práva a povinnosti vzniká plnoletosťou, ktorá sa nadobúda dosiahnutím 18 roku veku. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Dôvodovej správe – osobitná časť: 
Dôvodovú správu je potrebné upraviť nadväzne na vznesené pripomienky. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody – Smernica Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009  
V predmetnej tabuľke zhody je potrebné doplniť na strane 5 k Č: 2 P: h ustanovenia § 52 a § 53 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov s príslušným textom, v ktorých je daná problematika priamo transponovaná. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky má danú problematiku transponovanú v úplnej zhode.  	Z 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody – Smernica Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009  
V predmetnej tabuľke zhody je potrebné doplniť na strane 39 k Č: 14 O: 1 P: c ustanovenia § 2 a § 3 zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov s príslušným textom, v ktorých je daná problematika priamo transponovaná. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky má danú problematiku transponovanú v úplnej zhode. 	Z 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K tabuľke zhody – Smernica Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009 
V predmetnej tabuľke zhody je potrebné doplniť na strane 39 k Č: 14 O: 1 P: d ustanovenia § 1 ods. 2 zákona č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií s príslušným textom, v ktorých je daná problematika priamo transponovaná. Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky má danú problematiku transponovanú v úplnej zhode.  	Z 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	Všeobecná pripomienka 
V celom návrhu zákona(napr. § 31 ods. 2 písm. e) bod 1, § 31 ods. 4 písm. c) a d), § 33 ods. 3 písm. d) bod 1, § 64 ods. 1 písm. d), § 65 ods. 5, § 114 ods. 3, § 118 ods. 1 písm. b), § 125 ods. 1 a časť „oslobodenie“ v čl. III ) odporúčame špecifikovať pojem „škola“. V kontextu nie je zrejmé, či ide len o základné školy a stredné školy, alebo aj o vysoké školy. Zároveň nie je zrejmé, či tieto školy majú byť na území SR. Ak má ísť o základné školy a stredné školy v SR, odporúčame slovo „školy“ nahradiť slovami „základnej školy alebo strednej školy v Slovenskej republike“. Ak má ísť o základné školy, stredné školy a vysoké školy v SR, odporúčame slovo „školy“ nahradiť slovami „základnej školy, strednej školy alebo vysokej školy v Slovenskej republike“. Podotýkame, že školská „dochádzka“ sa nevzťahuje na vysoké školy.  	O 	ČA 	Prevažná časť ustanovení o školách vychádza z prechodného pobytu na účel štúdia, ktorý možno udeliť podľa § 24 len na štúdium na strednej škole alebo vysokej škole v SR. Ustanovenia, ktoré nesúvisia s § 24, boli upravené podľa pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I - § 1 ods. 2 
Odporúčame predmetné ustanovenie rozdeliť na písmená v znení: 
„(2) Tento zákon sa vzťahuje aj na cudzincov 
a) ktorí požiadali o udelenie azylu alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany na území Slovenskej republiky (ďalej len „žiadosť o udelenie azylu“), 
b) ktorým bol udelený azyl na území Slovenskej republiky, 
c) ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana na území Slovenskej republiky, 
d) ktorí požiadali o poskytnutie dočasného útočiska na území Slovenskej republiky alebo 
e) ktorým bolo poskytnuté dočasné útočisko na území Slovenskej republiky, 
ak osobitný zákon 3) neustanovuje inak.“ 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I - § 31 ods. 2 písm. e) bod 2 
Odporúčame špecifikovať pojem „vysoká škola“. Ak má ísť o štúdium v akreditovanom študijnom programe na vysokej škole v SR, odporúčame slová „študuje na vysokej škole“ nahradiť slovami „je zapísaný na štúdium podľa študijného programu na vysokej škole v Slovenskej republike 53)“.  	O 	N 	Nepovažujeme to za potrebné; terminológia vychádza z prechodného pobytu na účel štúdia. 	
MŠVVaŠ SR 	K Čl. I - § 33 ods. 3 písm. d) bod 3. 
Odporúčame špecifikovať pojem „vysoká škola“. Ak má ísť o štúdium v akreditovanom študijnom programe na vysokej škole v SR, odporúčame slová „študuje na vysokej škole“ nahradiť slovami „je zapísaný na štúdium podľa študijného programu na vysokej škole v Slovenskej republike 53)“.  	O 	N 	Nepovažujeme to za potrebné; terminológia vychádza z prechodného pobytu na účel štúdia. 	
MŠVVaŠ SR 	K čl. III - časť „oslobodenie“  
Odporúčame doplniť aktuálny názov ministerstva t.j. "Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky". 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	všeobecne 
Žiadame umožniť písomnú a ústnu komunikáciu cudzincov v angličtine. 

Odôvodnenie: 
Anglický jazyk nadobudol v medzinárodnom meradle status lingua franca. Existuje teda predpoklad, že mu bude žiadateľ rozumieť alebo nebude pre neho problém zabezpečiť si preklad/tlmočenie z angličtiny. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 19 
Odporúčame vložiť ustanovenie, že ak žiadateľ prichádza na Slovensko v rámci dohody o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja alebo je študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu schváleného vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná, tak pozvanie nie je potrebné. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 24 
V § 24, ods. 2 sa posledné dve slová nahrádzajú slovami "štandardnú dĺžku štúdia XY)." 

Nová poznámka pod čiarou č. XY znie: §§ 52 - 54 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Vysokoškolské štúdium môže trvať aj dlhšie ako 5 rokov, a to konkrétne v spojených študijných programoch, kde môže trvať maximálne šesť rokov. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 25 
V § 25 odporúčame nahradiť odseky 1 a 2 nasledovne: 

"(1) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom alebo nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, na 
a) športovú činnosť, 
b) činnosť vyplývajúcu z programov a podporných schém schválených vládou Slovenskej republiky alebo z programov Európskej únie, 
c) plnenie záväzku Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy, 
d) liečenie, a ak je to potrebné, pobyt sa môže udeliť aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý štátneho príslušníka tretej krajiny na liečení sprevádza, 
e) dobrovoľnícku činnosť alebo 
f) činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike. 

(2) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom, na 
a) lektorskú činnosť, 
b) umeleckú činnosť, 
c) stáž alebo študijný pobyt v rámci štúdia mimo územia Slovenskej republiky, 

(3) Policajný útvar môže udeliť prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti podľa odseku 1 a 2 na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky." 

Existujúci odsek 3 sa prečísluje ako odsek 4. 

Odôvodnenie: 
Lektorská a umelecká činnosť, ako aj stáže sú vykonávané aj na základe pracovnoprávneho vzťahu alebo na základe obdobného pracovného vzťahu, preto je potrebné ich oddeliť od ostatných osobitných činností. 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 26 
Znenie § 26 odporúčame zmeniť nasledovne: 

“§ 26 Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti 
(1) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky XY). 

(2) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti sa nevyžaduje do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky, ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa podmienky na pobyt podľa osobitného predpisu 47) a splnil si povinnosť podľa § 110 ods. 2 písm. a)." 

Nová poznámka pod čiarou XY bude znieť: § 22 ods. 7 písm. d) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Návrh umožňuje získanie prechodného pobytu aj na pedagogickú činnosť. Je potrebné využiť potenciál kvalifikovaných ľudí počas ich pobytu na Slovensku, preto napríklad nemá zmysel obmedzovať vysokoškolských vedcov len na vedeckú činnosť a limitovať tak ich možnosť a schopnosť diseminovať poznatky. Navrhnutá zmena tiež uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že ak aj prídu na územie SR a uzavrú tu pracovnú zmluvu na vzdelávaciu alebo vedeckú činnosť, môžu využiť zjednodušené procedúry navrhované v tomto zákone. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 30 
V § 30 ods. 6 odporúčame preformulovať písmeno b) nasledovne: 

“b) podľa § 24 okrem štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý ukončil štúdium a žiada o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, podnikania, lektorstva, umeleckej činnosti, športovej činnosti, dobrovoľnícku činnosť, činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike alebo na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti.” 

Odôvodnenie: 
Z pohľadu Slovenska je dôležité udržať si tu vysokokvalifikovanú pracovnú silu a uľahčiť absolventom škôl na Slovensku, aby tu po skončení štúdia zostali. Navrhovaná zmena rozširuje možnosti pre absolventov štúdia zostať na Slovensku bez toho, aby museli prejsť celým procesom získavania pobytu ešte raz. Toto zatraktívňuje Slovensko pre takýchto absolventov, aby u nás zostali. Jednoduchší postup pri žiadosti o zmenu účelu pobytu namiesto nútenia, aby títo absolventi štúdia museli prejsť celým procesom žiadania o prechodný pobyt, je logický, keďže títo ľudia sú preverení tým, že na Slovensku strávili dlhší čas. 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MŠVVaŠ SR 	§ 31 
V § 31 v ods. 4 odporúčame preformulovať písm. h) takto: 

„h) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. e),“ 

Odôvodnenie: 
Ak má orgán štátnej správy uzavretú zmluvu o zabezpečovaní služieb s neštátnou organizáciou a táto zabezpečuje celý program, tak by daný organ nemal vydávať potvrdenie pre každého štipendistu, keď tak môže spraviť organizácia administratívne zabezpečujúca takýto programu. Predložený návrh eliminuje takéto zdvojovanie funkcií. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	§ 31 
V § 31 ods. 5 odporúčame doplniť nové písmená f) a g) v znení: 

"f) dohodou o hosťovaní vo výskumnom ústave alebo na vedeckom pracovisku XY) alebo v škole, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26, 
g) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. b)." 

Nová poznámka pod čiarou XY) znie: §26b zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. 

Odôvodnenie: 
Doplňujú sa ďalšie spôsoby, akými môže príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 a § 25 ods. 1 písm. e), preukázať finančné zabezpečenie. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	§ 40 
V § 40 ods. 1 písm. e) a f) sa slovo “troch” výrazom “ôsmich”. 

Odôvodnenie: 
Tri pracovné dni sa javia ako krátky čas na oznámenie príslušných zmien. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
MZ SR 	§ 6 ods. 2 
Z navrhovaného ustanovenia jednoznačne nevyplýva, ako bude riešené prípadné financovanie poskytovania zdravotnej starostlivosti. 

Poznámka k odkazu pod čiarou: 
24) Čl. 5 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 562/2006 hovorí: „zdôvodnia účel a podmienky plánovaného pobytu a majú dostatočné prostriedky na živobytie na dĺžku plánovaného pobytu a na návrat do svojej krajiny pôvodu alebo na tranzit do tretej krajiny, v ktorej ich určite prijmú, alebo schopní získať takéto prostriedky zákonným spôsobom“. 
 	Z 	N 	Podmienky vstupu štátnych príslušníkov tretej krajiny sú upravené jednotne pre všetky schengenské štáty Kódexom schengenských hraníc (nariadenie č. 562/2006) a nemožno ich upravovať vnútroštátnym zákonom. Podmienka zdravotného poistenia je potrebná na udelenie schengenských aj národných víz. 	
MZ SR 	§ 6 ods. 3 
V navrhovanom ustanovení je nevyriešená otázka, či všeobecne záväzný právny predpis, ktorý bude vydaný Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky bude zahrňovať len živobytie alebo aj zdravotnú starostlivosť. 

Poznámka k odkazu pod čiarou: 
25) Čl. 5 ods. 3 nariadenia (ES) č. 562/2006 hovorí: „prostriedky na živobytie sa posúdia v súlade s dĺžkou a účelom pobytu a na základe porovnania s priemernými cenami stravovania a nocľahu v nízkorozpočtovom ubytovacom zariadení v dotknutom členskom štáte resp. v dotknutých členských štátoch, ktoré sa vynásobia počtom dní trvania pobytu“. 

 	Z 	N 	Podľa Kódexu schengenských hraníc to môžu byť len prostriedky na živobytie. 	
MZ SR 	§ 25 ods. 1 pism. g) 
Žiadame použiť namiesto použitého termínu „liečenie“ termín „poskytovanie zdravotnej starostlivosti“. 

Zdôvodnenie: Použitý pojem „liečenie“ je v rozpore s platnou zdravotníckou legislatívou. V súčasnosti sa používa termín poskytovanie zdravotnej starostlivosti ako širší pojem a užší pojem sa môže použiť pojem kúpeľná starostlivosť. Z uvedeného pojmu „liečenie“ jednoznačne nevyplýva, či má zákonodarca na mysli kúpeľnú starostlivosť v prírodných liečebných kúpeľoch alebo poskytovanie zdravotnej starostlivosti v inom zdravotníckom zariadení. Podľa nášho názoru je úprava tohto pojmu viac ako dôležitá, nakoľko tieto formy poskytovania zdravotnej starostlivosti zahŕňajú o. i. aj časovo odlišné obdobie. 
 	Z 	A 	 	
MZ SR 	§ 31 ods. 4 pism. j) 
Toto ustanovenie takisto používa termín „liečenie“, preto žiadame, tento termín nahradiť termínom „o poskytovaní zdravotnej starostlivosti“. 	Z 	A 	 	
MZ SR 	§ 31 ods. 7  
Ustanovenie nerieši, že či sa jedná o zdravotné poistenie uzavreté zdravotnou poisťovňou poskytujúcou zdravotné poistenie na území Slovenskej republiky alebo v mieste trvalého pobytu príslušníka tretej krajiny. 
Taktiež nerieši situáciu osoby, ktorá má tohto štátneho príslušníka sprevádzať, domnievame sa, že aj táto osoba by mala byť zdravotne poistená a preukazovať finančné krytie. 
 	Z 	A 	Akceptované úpravou § 124. 	
MZ SR 	§ 33 ods. 3 pism. c) 
Ustanovenie nerieši či sa povinnosť uzatvoriť zdravotné poistenie vzťahuje na zdravotné poistenie uzatvorené v Slovenskej republike.  	Z 	A 	Akceptované úpravou § 124. 	
MZ SR 	§ 33 ods. 4  
V tomto ustanovení je výnimka neurčitého počtu osôb, ktoré údajne nie sú povinné platiť zdravotné poistenie. Kto ho bude teda za nich na území Slovenskej republiky platiť poistné resp. kto bude znášať náklady na prípadnú poskytnutú zdravotnú starostlivosť ? 

 	Z 	A 	Výnimka vypustená. 	
MZ SR 	§ 39 ods. 5 pism. e) 
Z uvedeného znenia nevyplýva aký doklad má zákonodarca na mysli resp. akým dostatočným spôsobom má danú skutočnosť príslušník tretej krajiny preukázať. 

 	Z 	ČA 	Povinnosť predkladania dokladu potvrdzujúceho zdravotné poistenie bola v celom návrhu zákona vypustená vo vzťahu k zamestnancom a študentom, ktorí sú zo zákona povinne zdravotne poistení a teda predkladanie dokladu o zdravotnom poistení možno považovať za nadbytočné. 	
MZ SR 	§ 93 ods. 1 
Toto ustanovenie nerieši náklady na potrebné vyšetrenia. Žiadame doplniť subjekt, ktorý sa bude podieľať na úhrade vzniknutých nákladov. 	Z 	N 	Ide o poskytovanie zdravotnej starostlivosti pre zaistených cudzincov, ktorí sú povinne verejne zdravotne poistení podľa § 3 ods. 3 písm. f) zákona č. 580/2004 Z. z. 	
MZ SR 	§ 93 ods. 2  
Navrhované znenie nerieši náklady na poskytnutú zdravotnú starostlivosť. Žiadame doplniť subjekt, ktorý bude znášať náhradu vzniknutých nákladov. 

 	Z 	N 	Ide o poskytovanie zdravotnej starostlivosti pre zaistených cudzincov, ktorí sú povinne verejne zdravotne poistení podľa § 3 ods. 3 písm. f) zákona č. 580/2004 Z. z. 	
MZ SR 	§ 93 ods. 3  
Termín „liečenie“ žiadame nahradiť termínom „poskytnutie zdravotnej starostlivosti“. 

Zdôvodnenie: Z tohto ustanovenia nie je jednoznačné, ako sa bude postupovať v prípade, ak príslušník tretej krajiny nebude mať dostatočné finančné prostriedky na poskytnutú zdravotnú starostlivosť. 
 	Z 	A 	 	
MZ SR 	§ 123  
Návrh textu navrhujeme doplniť o slovo „komerčná“. 
Dokladom potvrdzujúcim zdravotné poistenie sa rozumie potvrdenie na meno štátneho príslušníka tretej krajiny vydané zdravotnou alebo komerčnou poisťovňou poskytujúcou zdravotné poistenie na území Slovenskej republiky. 

Zdôvodnenie: Zdravotné poistenie na území Slovenskej republiky je založené na individuálnom zdravotnom poistení a nie na rodinnom, najväčší problém s poskytovaním a úhradou zdravotnej starostlivosti vidíme u rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí prídu do SR za účelom zlúčenia rodiny. Toto sa tiahne celým návrhom zákona. Z uvedeného dôvodu trváme aj na komerčnom poistení na zdravotnú starostlivosť, nakoľko tieto skupiny potom vôbec nie sú pokryté zdravotným poistením. 
 	Z 	A 	Akceptované úpravou znenia po vzájomnej dohode; doklad potvrdzujúci zdravotne poistenie bude musieť preukazovať, že štátny príslušník tretej krajiny má uzavreté buď zdravotné poistenie alebo komerčné poistenie úhrady liečebných nákladov platné na území SR. 	
MZ SR 	§ 124 ods. 1  
Žiadame nahradiť termín „doklad“ termínom „lekársky posudok“, resp. „lekársky nález“. 

Zdôvodnenie: V zdravotníckych zákonoch sa používa viacero termínov napr. lekársky posudok, lekársky nález. 

Kto bude hradiť náklady za vyšetrenie? 

Zdôvodnenie: Z ustanovenia nie je zrejmé, kto bude znášať náklady za vydanie požadovaného posudku. 

 	Z 	A 	Akceptované; náklady znáša ten, kto o vydanie tohto posudku žiada (§ 38 ods. 11 zákona č. 577/2004 Z. z.). 	
MZ SR 	§ 124 ods. 2 
Zásadné nesúhlasíme a žiadame vypustiť.  	Z 	N 	Od zásadnej pripomienky ustúpené na rozporovom konaní. 	
ÚV SR 	K návrhu zákona 
1. Zrovnoprávniť zaobchádzanie s ľuďmi z tretích krajín s ľuďmi z EÚ respektíve s ich rodinnými príslušníkmi: 
a. v zmysle rovnakých lehôt na vybavovanie dokumentov (napr. paragraf 110, ods. 1 písm. s) vs. paragraf 111, ods. 1, písm. j), kde obyvateľ tretej krajiny má len 3 pracovné dni na rovnaký úkon, na ktorý má občan EÚ 10 dní) 
b. v zmysle platenia pokút (viď paragraf 117, ods. 5 písm. a) vs. písm. b), kde občan tretej krajiny platí za priestupok pokutu do výšky až 1600 eur zatiaľčo občan EÚ platí maximálne 300 eur. 
Odôvodnenie: 
Zrovnoprávnenie by malo nastať smerom k aplikovaniu rovnakého prístupu aký sa uplatňuje na občanov EÚ aj na občanov tretích krajín. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona upravený na základe výsledkov z rozporových konaní, viď vyhodnotenie ku konkrétnym pripomienkam. 	
ÚV SR 	K návrhu zákona 
2. Celkovo by sa mali skrátiť lehoty na vybavovanie pobytu cudzincov na maximálne 90 dní v štandardnom konaní a na 120 dní v komplikovanejších prípadoch. 
3. Umožniť čo najjednoduchší príchod a zotrvanie vzdelaných a vysoko zručných migrantov na Slovensku od zníženia poplatkov a urýchlenie získania prechodného pobutu cez čo najjednoduchší prechod od prechodného pobytu cez dlhodobý pobyt bez časového obmedzenia až po získanie občianstva. 
4. Stransparentniť proces umožnenia vstupu a pobytu cudzincov na území SR cez zavedenie povinnosti, že na všetky negatívne rozhodnutia vykonané na základe tohto zákona sa vzťahuje správne konanie podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Toto je potrebné zapracovať do všetkých ustanovení predloženého zákona hovoriacich o negatívnych rozhodnutiach a o tom, že san a tieto rozhodnutia nevzťahuje zákon o správnom konaní. 
5. Umožniť písomnú a ústnu komunikáciu cudzincov minimálne v angličtine a/alebo v jazyku, ktorému rozumejú, pri všetkých úkonoch, o ktorých zákon hovorí. 
Navrhujeme za § 2 navrhovaného znenia zákona vložiť nový paragraf v znení: 

"§ XX Komunikácia s cudzincom 
(1) Pre komunikáciu medzi cudzincom a príslušným orgánom štátnej správy (najmä policajným útvarom alebo zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v zahraničí) pre potreby tohto zákona platí: 
a) pri hovorenej komunikácii príslušný orgán štátnej správy komunikuje s cudzincom v slovenskom jazyku, na žiadosť cudzinca musí komunikovať v anglickom jazyku; príslušný orgán štátnej správy môže na komunikáciu na žiadosť cudzinca využiť aj iný jazyk, ak je to pre zrozumiteľnosť komunikácie vhodné a ak má na to orgán štátnej správy podmienky, 
b) pri písomnej komunikácii, vrátane vystavovania oficiálnych dokumentov a rozhodnutí, je príslušný orgán štátnej správy povinný použiť slovenský jazyk a anglický jazyk. 
(2) Dokumenty, ktoré tento zákon vyžaduje od cudzinca, predkladá cudzinec v slovenskom jazyku alebo v anglickom jazyku." 

Zároveň sa týmto návrhom požaduje zmeniť všetky ostatné ustanovenia navrhovaného zákona (napr. § 16 ods. 4 a 8, § 30 ods. 2, § 37 ods. 3 a iné) tak, aby boli v súlade so zámerom navrhovanej zmeny vyššie, teda aby bola zabezpečená komunikácia s cudzincom nielen v štátnom jazyku, ale aj v anglickom jazyku, a to priamo zo zákona. 

Zdôvodnenie: 
Je dôležité, aby cudzinec rozumel komunikácii a nebol nútený si zháňať prekladateľa dokumentov alebo tlmočníka do/zo slovenčiny na vlastné náklady. Toto totiž významne zvyšuje finančné a časové náklady žiadateľa a môže to byť aj dosť náročné v krajinách, kde slovenskí prekladatelia/tlmočníci nie sú k dispozícii. 

To, aby žiadateľ porozumel komunikácii, je možné len vtedy, ak buď bude komunikácia vedená v jazyku žiadateľa, alebo v anglickom jazyku. Anglický jazyk nadobudol v medzinárodnom meradle status lingua franca a je najviac rozšírený v medzinárodnej oficiálnej komunikácii. Existuje teda predpoklad, že mu bude žiadateľ rozumieť alebo nebude pre neho problém zabezpečiť si preklad/tlmočenie z angličtiny. 

Zároveň nie je postačujúce, aby zákon poskytoval len možnosť komunikovať v inom ako slovenskom jazyku, ako to je napríklad v paragrafe 16, ods. 4. Doterajšia prax totiž ukazuje, že pokiaľ zákon uvádzal, že niečo sa "môže", tak takmer vždy bola táto "možnosť" interpretovaná úradmi v neprospech žiadateľa (ak sa uviedlo, že úrad môže požiadať o nejaký dokument, tak žiadateľ daný dokument musel predložiť; ak išlo o možnosť pre žiadateľa získať dokument vydaný v inom ako slovenskom jazyku, tak to bolo brané ako nepovinné a dokument sa v inom jazyku nevydával). 
Môže byť namietané, že nie je dostatočná kapacita slovenských úradníkov komunikovať v angličtine alebo inom jazyku. V prípade zastupiteľských úradov v zahraničí by angličtina nemala byť problémom, keďže ide o ľudí pracujúcich v zahraničí, kde angličtinu potrebujú aj na iné účely. Je tiež možné, že títo ľudia ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom sídlia (napr. v Rusku ruštinu). V prípade, že cudzinec komunikuje s úradmi na Slovensku je nevyhnutné, aby mal každý cudzinec k dispozícii najviac do vzdialenosti 100 km od jeho miesta pobytu na Slovensku aspoň jeden úrad, kde môže riešiť otázky ošetrené predloženým zákonom, minimálne v anglickom jazyku alebo aj v inom jazyku, ktorému rozumie. 

Uvedené riešenie zatraktívni Slovenskú republiku vysokokvalifikovaným a vzdelaným cudzincom (napr. pracovníkov výskumu a vývoja), ktorých chce SR prilákať s cieľom zlepšiť svoje medzinárodné postavenie a kvalitu činností v rôznych odvetviach. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona upravený po výsledkoch z rozporových konaní, viď vyhodnotenia ku konkrétnym pripomienkam. 	
ÚV SR 	§ 2 ods. 2  
1. V § 2 ods. 2 zadefinovať rodinného príslušníka cudzinca z tretej krajiny. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Predložený zákon o rodinnom príslušnikovi cudzinca z tretej krajiny hovorí, a preto je potrebné ho zadefinovať spolu s ostatnými pojmami používanými v zákone. 
 	O 	ČA 	Rodinný príslušník štátneho príslušníka tretej krajiny je upravený pri prechodnom pobyte na účel zlúčenia rodiny v § 27 ods. 2. 	
ÚV SR 	§ 16 ods.1 
2. V paragrafe 16, preformulovať ods. 1. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava.we Zo súčasného znenia nie je úplne zrejmé, či ide o pozvanie, ktoré musí byť overené policajným útvarom alebo či ide o overený policajný útvar, ktorý vydáva povolenie. 
 	O 	N 	Ide o prevzatie súčasného znenia, ktoré považujeme za postačujúce; pozvanie musí byť overené policajným útvarom. 	
ÚV SR 	§ 16, ods. 2  
3. V paragrafe 16, ods. 2 jasne stanoviť, že po vyjadrení ministerstva vnútra zastupiteľský úrad udelí schengenské vízum. Taktiež, že stanovisko ministerstva vnútra musí byť kladné na to, aby mohlo byť vízum udelené. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava vyjasňujúca, že zastupiteľský úrad má povinnosť a nie len možnosť udeliť vízum po vyjadrení sa ministerstva vnútra a že pre udelenie víza zastupiteľstvom nestačí akékoľvek vyjadrenie ministerstva vnútra, ale musí ísť o kladné vyjadrenie. 
 	O 	N 	Stanovisko ministerstva vnútra je pre orgán rozhodujúci o udelené víza len jedným z viacerých podkladov potrebných na rozhodnutie. 	
ÚV SR 	§ 16, ods. 2  
4. V § 16, ods. 2 okrem otvorenej možnosti dohodnúť sa, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie schengenského víza, je tiež potrebné taxatívne vymenovať prípady, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra k udeleniu schengenského víza. Malo by ísť o prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). 
Zdôvodnenie: 
Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 
 	O 	N 	Osoby uvedené v pripomienke neboli preverené z bezpečnostného hľadiska, preto nemôžu byť vyňatí spod preskúmania ich osoby ministerstvom vnútra. 	
ÚV SR 	§ 16, ods. 12 
5. V § 16, ods. 12 umožniť preskúmanie rozhodnutia súdom. 
Zdôvodnenie: 
Ak by skutočne išlo o zlé rozhodnutie, tak by sa týmto predišlo riešeniu sporov na medzinárodných súdoch a bola by možnosť, aby prípadný problém vyriešili slovenské súdy. Zároveň nie je jasné prečo rodinný príslušníci občana Únie možnosť preskúmania súdom majú zatiaľ čo cudzinci z tretích krajín nie. 
 	O 	N 	Možnosť odvolať sa proti rozhodnutiu o neudelení schengenského víza vrátane oznamovania dôvodov neudelenia dôvodov považujeme za postačujúce. 	
ÚV SR 	§ 17, ods. 2  
6. V § 17, ods. 2 vložiť akým spôsobom budú definované ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza. 
Zdôvodnenie: 
Z praxe sa ukazuje, že rôzne zastupiteľské úrady požadujú od rovnakého žiadateľa pre ten istý typ cesty rôzne dokumenty. Je teda nevyhnuté určiť napr. nižšou právnou normou, aké presne dokumenty sa môžu od žiadateľa požadovať. V opačnom prípade je určovanie podmienok získania víza na svojvôli úradníka, čím sa znižuje transparentnosť prideľovania víz, zvyšuje sa možnosť korupcie a tiež sa sťažuje predvídateľnosť pre žiadateľa – či má alebo nemá šancu víza získať. 
 	O 	N 	Vzhľadom na rôznorodosť situácií, ktoré prichádzajú do úvahy, nie je možné doklady bližšie konkretizovať. Ide o obdobné ustanovenie ako je § 34 ods. 1 a § 37 ods. 1 správneho poriadku; keďže sa však na konanie o udelenie národného víza správny poriadok nevzťahuje, je potrebné upraviť osobitne možnosť vyžiadať si ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie vo veci. Základné informácie aj o udeľovaní národných víz budú zverejňovať podľa závarečných ustanovení tak ministerstvo vnútro, ako aj ministerstvo zahraničných vecí.  	
ÚV SR 	§ 17, ods. 2 
7. V § 17, ods. 2 poslednú vetu nahradiť nasledovne: “Súčasťou procesu vydania víz môže byť osobný pohovor, ktorého výskedok podmieňuje udelenie víza.” 
Zdôvodnenie: 
Slovenský zákon nemôže ukladať povinnosti iným štátnym príslušníkom na území iného štátu. 
 	O 	N 	Obsahovo nevidíme rozdiel medzi znením v pripomienke a znením v návrhu zákona; za vhodnejšie znenie považujeme pôvodne navrhované. 	
ÚV SR 	§ 17, ods. 4  
8. V § 17, ods. 4 sa navrhuje v zákone špecifikovať, že nie je povinný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie národného víza v prípade už preverených ľudí. Medzi týchto ľudí patria prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). 
Zdôvodnenie: 
Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 
 	O 	N 	Stanovisko ministerstva vnútra podľa tohto ustanovenia v praxi znamená lustráciu osoby v príslušných informačných systémoch, bez ktorej nemožno vízum udeliť; uvedené osoby nie sú preverené z bezpečnostného hľadiska. 	
ÚV SR 	§ 17, ods. 5 
9. V § 17, ods. 5 nahradiť druhú vetu nasledovne: “Platnosť národného víza sa spravidla končí najmenej 90 dní pred skončením platnosti cestovného dokladu.” 
Zdôvodnenie: 
Legilatívno-technická úprava. V ustanovení zákona by malo byť uvedené buď, že sa niečo “spravidla končí” alebo “sa musí skončiť”, ale nie spojenie týchto výrazov do jedného. 
 	O 	N 	S odôvodnením pripomienky o jednoznačnosti určovania lehôt sa stotožňujeme, avšak vzhľadom na veľmi rôzne a často komplikované situácie, ktoré sa v súvislosti so štátnymi príslušníkmi tretej krajiny a ich dokladmi vyskytujú v praxi, považujeme za vhodnejšie riešenie ponechať predmetné ustanovenie v pôvodnom znení. 	
ÚV SR 	§ 17 odsek 8 
10. V § 17 nahradiť existujúci odsek 8 novým odsekom: 
“Na udelenie národného víza nie je právny nárok. V prípade neudelenia víza príslušný orgán, ktorý rozhodnutie vydal, oznámi štátnemu príslušníkovi tretej krajiny dôvody neudelenia víza. Na konanie o udelení národného víza a o zrušení národného víza sa vzťahuje osobitný predpis35 a všeobecný predpis o správnom konaní.39” 
Zdôvodnenie: 
Uchádzač by mal mať možnosť poznať dôvody, kvôli ktorým mu nebolo udelené vízum, aby ich mohol v budúcnosti odstrániť. Rovnako sa týmto aj zvýši transparentnosť procesu udeľovania víz. Umožnenie správneho konania vo veci neudelenia víz, obsiahnuté v druhej vete odstavca, by malo ďalej posilniť transparentnosť procesu udeľovania víz. 
 	O 	ČA 	Predmetná veta z pôvodného návrhu vypustená ako duplicitná, keďže obe veci vyplývajú z iných ustanovení. Vzhľadom na osobitosť konania o udelenie víza (doručovanie, komunikácia, atď.) a keďže na jeho udelenie v zásade nie je nárok, nie je vhodné formalizovať konanie správnym poriadkom. 	
ÚV SR 	§ 19 
11. V § 19 vložiť, že ak žiadateľ prichádza na Slovensko v rámci dohody o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja alebo je študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu schváleného vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná, tak pozvanie nie je potrebné. 
Zdôvodnenie: 
Dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bola zavedená práve z dôvodu, aby nahradila pozvanie. Čo sa týka študentov prijatých na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programov schválených vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.), tak oni prichádzajú na pozvanie vysokej školy, ktorá ich musela akceptovať cez akceptačný list, majú pridelené štipendium a v niektorých prípadoch ich muselo odsúhlasiť aj ministerstvo školstva. Takže nie je nevyhnutné, aby ľudia pozvaní Slovenskou republikou predkladali pozvanie na úradnom tlačive tak, ako to definuje predložený návrh zákona. 
 	O 	ČA 	Doplnená možnosť nahradiť pozvanie dohodou o hosťovaní. 	
ÚV SR 	§ 19, ods. 1  
12. V § 19, ods. 1 poslednú vetu zmeniť nasledovne: “Pozývajúca osoba má povinnosť preukázať, že je schopná uhradiť všetky náklady spojené s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny vo výške podľa § 6 ods. 2 a 3, ak ju o to požiada policajný útvar, ktorý overuje pozvanie.“ 
Zdôvodnenie: 
Zníži to komplikovanosť procesu pozývania občanov slovenskými občanmi. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚV SR 	§ 19, ods. 2  
13. V § 19, ods. 2 vložiť na začiatok prvej vety slová: “V odôvodnených prípadoch” 
Zdôvodnenie: 
Pokiaľ sa nebudú preverovať všetky pozvania, tak sa tým zníži byrokratická záťaž pri vybavovaní žiadostí o udelenie víza, a tým sa celý process urýchly. 
 	O 	N 	Pozvania nie sú vyžadované pri všetkých žiadostiach o udelenie víza (viď § 16 ods. 1), ale keď je vyžadované, musí byť overené policajným útvarom z bezpečnostného hľadiska. 	
ÚV SR 	§ 19, ods. 3  
14. V § 19, ods. 3 v prvej vete spresniť, či ide o to, že policajný útvar pozvanie neuzná alebo neoverí. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	Vysvetlené; zákon uvádza dôvody, kedy policajný útvar neoverí pozvanie. 	
ÚV SR 	 
34. V súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou sa navrhuje vložiť do navrhovaného zákona osobitný paragraf, ktorý by jasne vymedzil kto a akým spôsobom dokazuje zdravotné poistenie. 
Zdôvodnenie: 
Existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými typmi poistencov ako napr. občania Únie, občania tretích krajín, pracujúci vs. nepracujúci občania (teda študenti) a pod. Z tohto dôvodu sa navrhuje zadefinovať akým spôsobom sa dokazuje zdravotné poistenie. V jednotlivých prípadoch. Občan Únie ako aj občan tretej krajiny musí platiť zdravotné odvody niektorej krajine EÚ. Nie je však napríklad jasné ako sa preukázanie zdravotného poistenia rieši pri študentoch z tretích krajín, či je postačujúce ak sú poistení v komerčne poisťovni alebo týchto študentov začleníme do slovenského zdravotného systému alebo sa budú riešiť ešte inak. 
 	O 	A 	Upravený § 124 tak, aby bolo zrejmé, že sa vyžaduje zdravotné alebo komerčné poistenie platné na území SR, bez ohľadu na subjekt a miesto uzatvorenia poistky. 	
ÚV SR 	§ 31 v ods, 11 
35. V § 31 v ods, 11 znie: 
“Finančné zabezpečenie pobytu štátny príslušník tretej krajiny preukáže vo výške životného minima61) na každý mesiac pobytu. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 môže preukázať finančné zabezpečenie pobytu aj nižšie, ako je životné minimum, ak vie preukázať, že prijímajúca organizáciu mu poskytla ubytovanie za výhodnejších podmienok než pri komerčnom prenájme. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 24, nemá povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie pobytu.” 
Zdôvodnenie: 
Navrhnuté znenie umožňuje pre vedcov a vysokoškolských pedagógov využiť aj lacné ubytovanie ako spôsob pokrytia si nákladov na pobyt na Slovensku, prípadne mu prijímajúca inštitúcia poskytne bývanie bezplatne, čím sa znižujú mesačné náklady na pobyt. Tento návrh vychádza z doterajšej praxe. Ďalším návrhom je, aby študenti boli vyňatí z povinnosti dokazovať finančné zabezpečenie pobytu, pretože predstavujú veľmi špecifickú skupinu – môžu ich podporovať rodičia, môžu si na Slovensku nájsť prácu a pod. Zároveň je tu navrhnuté vypustiť poslednú vetu tohto odseku, ktorá určovala, že podnikatelia musia preukázať, že na každý mesiac majú k dispozícii päťnásobok životného minima. Toto je neodôvodnená požiadavka, keďže podnikatelia musia preukázať aj to, že majú špeciálne prostrediedky určené na podnikanie (§ 31, ods. 6). Nie je dôvod, aby podnikatelia museli mať viac prostriedkov na svoje súkromné živobytie než ostatní žiadatelia. 
 	O 	ČA 	U študentov návrh zákona predpokladá, že finančné zabezpečenie jeho pobytu budú zabezpečovať aj iné osoby, napr. prostredníctvom štipendia alebo vreckového (§ 32 ods. 6 písm. c)); u vedcov a výskumníkov doplnená možnosť preukázať finančné zabezpečenie aj dohodou o hosťovaní. 	
ÚV SR 	§ 32  
37. V § 32 vypustiť ods. 2 a nasledujúce odseky prečíslovať. 
Zdôvodnenie: 
Každá legálna podnikateľská činnosť je prínosom pre krajinu, a preto nie je potrebné posudzovať jej plán úradníkmi na ministerstve hospodárstva. Požadovanie stanoviska ministerstva hospodárstva navyše zvyšuje administratívnu záťaž štátu pri vybavovaní žiadostí o udelenie prechodného pobytu. 
 	O 	N 	Posudzovanie prínosu podnikateľskej činnosti pre hospodárstvo SR považujeme za opodstatnené s cieľom predchádzať zneužívaniu prechodného pobytu na účel podnikania. 	
ÚV SR 	§ 32 ods. 1 
36. V § 32, ods. 1, písm. a) vypustiť slová: “prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky” 
Zdôvodnenie: 
Prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky sa nedá zmerať, a preto dáva moc do rúk úradníkom, ktorí môžu rozhodnúť o splnení tejto podmienky svojvoľne. 
 	O 	N 	Posudzovanie prínosu podnikateľskej činnosti pre hospodárstvo SR považujeme za opodstatnené s cieľom predchádzať zneužívaniu prechodného pobytu na účel podnikania. 	
ÚV SR 	§ 31 ods. 7 
33. V § 31, ods. 7 (a vo všetkých ďalších ustanoveniach, ktoré hovoria o povinnosti predložiť doklad o zdravotnom poistení a doklad potrvrdzujúci, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie) doplniť, že potvrdenie o poistení môže byť aj zo zahraničia a môže byť vystavené v angličtine. Ďalej by tu malo byť ustanovenie umožňujúce získať potvrdenie o tom, že žiadateľ netrpí žiadnou z chorôb ohrozujúcich verejené zdravie, môže byť vystavené aj v zahraničí a môže byť v angličtine. 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie použitia dokladu potvrdzujúceho poistenie cudzinca zo zahraničia v angličtine znižuje pre žiadateľa byrokratickú a finančnú záťaž, lebo už nemusí dávať prekladať doklad o poistení do slovenčiny čo sa doteraz vyžadovalo. Eliminácia administratívnych prekážok zvýši atraktivitu Slovenska. 
V súvislosti s potvrdením o tom, že žiadateľ netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie navrhnutá zmena umožňuje zvýšiť počet pracovísk, ktoré takéto potvrdenie môžu vydať. Toto by bolo veľmi prínosné, keďže doteraz takéto vyšetrenia robili len tri pracoviská na Slovensku, ktoré za to požadovali od 140 do 250 eur, čo je v prípade študentov takmer výška jednomesačného štipendia vyplácaného z prostriedkov štátneho rozpočtu. Žiadateľom sa tak umožní nájsť si lacnejšiu možnosť, ako si dané potvrdenie zabezpečiť. 
 	O 	ČA 	Upravený § 124 upravujúci preukazovanie zdravotného poistenia; podrobnosti o vydávaní lekárskeho posudku, že cudzinec netrpí chorobou ohrozujúcou verejné zdravie, budú ešte predmetom samostatného pripomienkového konania k vykonávaciemu predpisu, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva SR. 	
ÚV SR 	§ 31, ods. 6 
32. V § 31, ods. 6 znie: 
“Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti podľa § 31 ods. 2 písm. d) štátny príslušník tretej krajiny preukáže výpisom z podnikateľského účtu zriadeného na účely podnikania vo výške tridsať násobku životného minima.61). Toto sa nevzťahuje na prípad keď príslušník tretej krajiny podniká ako samostatne zárobkovo činná osoba, na ktorého sa vzťahuje len ustanovenie § 31 ods. 11.“ 

Zdôvodnenie: 
Návrh znižuje výšku potrebnú na preukázanie finančného zabezpečenia na podnikateľskom účte na 30 násobok životného minima, čo je viac než je potrebné na založenie družstva alebo spoločnosti s ručením obmedzeným. Taktiež sa stanovuje, že živnostníci nemusia disponovať konkrétnou sumou na podnikateľskom účte, keďže toto sa nevyžaduje ani pre slovenských živnostníkov. Účelom tohto návrhu je umožniť vstup na Slovensko aj menším podnikateľom a živnostníkom, ktorí sú pre každú ekonomiku kľúčoví. 
 	O 	ČA 	Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti rozdelené na dve výšky v závislosti od toho, či ide o prechodný pobyt na účel podnikania napr. pre konateľa alebo pre živnostníka. 	
ÚV SR 	§ 31 odseku 5  
31. V § 31, v odseku 5 doplniť nové písmená f) a g) v znení: 
f) dohodou o hosťovaní vo výskumnom ústave alebo na vedeckom pracoviskuXY alebo v škole, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26, 
g) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. b). 
Nová poznámka pod čiarou XY bude v znení: §26b zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. 
Zdôvodnenie: 
Doplňujú sa ďalšie spôsoby akými môže príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 a § 25 ods. 1 písm. e) preukázať finančné zabezpečenie. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 31 v ods. 4  
30. V § 31 v ods. 4 písm. h) bude znieť nasledovne: 
„potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. e),“ 

Zdôvodnenie: 
Ak má orgán štátnej správy uzavretú zmluvu o zabezpečovaní služieb s neštátnou organizáciou a táto zabezpečuje celý program, tak by daný organ nemal vydávať potvrdenie pre každého štipendistu, keď tak môže spraviť organizácia administratívne zabezpečujúca takýto programu. Predložený návrh eliminuje takéto zdvojovanie funkcií. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 31 v ods. 4 
29. V § 31 v ods. 4 vypustiť slová “podnikateľského zámeru vo forme ustanovenej osobitným predpisom alebo” 
Zdôvodnenie: 
Štát nemá kapacitu na hodnotenie podnikateľského zámeru, takže príprava takéhoto plánu podľa ustanoveného predpisu je len administratívnou záťažou podnikateľa. Okrem uvedeného, z pôvodného znenia nebolo ani zrejmé, aký všeobecnozáväzný právny predpis by malo ísť. 
 	O 	N 	Vyžadovanie podnikateľského zámeru považujeme za opodstatnené na dôkladné posúdenie žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel podnikania. 	
ÚV SR 	§ 30 ods. 6 
28. V ods. 6 v § 30, zmeniť písmeno b) nasledovne: 
“podľa § 24 okrem štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý ukončil štúdium a žiada o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, podnikania, lektorstva, umeleckej činnosti, športovej činnosti, dobrovoľnícku činnosť, činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike alebo na účel vzdeávacej a vedeckej činnosti.” 
Zdôvodnenie: 
Z pohľadu Slovenska je dôležité udržať si tu vysokokvalifikovanú pracovnú silu a uľahčiť absolventom škôl na Slovensku, aby tu po skončení štúdia zostali. Navrhovaná zmena rozširuje možnosti pre absolventov štúdia zostať na Slovensku bez toho, aby museli prejsť celým procesom získavania pobytu ešte raz. Toto zatraktívňuje Slovensko pre takýchto absolventov, aby u nás zostali. Jednoduchší postup pri žiadosti o zmenu účelu pobytu namiesto nútenia, aby títo absolventi štúdia museli prejsť celým procesom žiadania o prechodný pobyt, je logický, keďže títo ľudia sú preverení tým, že na Slovensku strávili dlhší čas. 
 	O 	A 	Žiadosť o zmenu účelu pobytu si bude mocť na území SR podať každý okrem osoby na sezónnom zamestnaní. 	
ÚV SR 	§ 30 ods. 4 
27. V § 30, v ods. 4 za slovo útvar vložiť slová “v prípadoch podľa ods. 3”. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Ide o jednoznačnejšie vymedzenie, k čomu sa vzťahuje ustanovenie odseku č. 4 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 30, v ods. 3  
26. V § 30, v ods. 3 v písm. d) pridať odkaz aj na § 24. 
Zdôvodnenie: 
Tento návrh umoňuje aj študentom podať žiadosť o udelenie prechodného pobytu na Slovensku. 
 	O 	A 	Žiadosť o prechodný pobyt si bude môcť podať na území SR každý, kto sa tu legálne zdržiava. 	
ÚV SR 	§ 30 
25. V § 30, v ods. 3 nahradiť písm. c) novým znením: 
“ktorému bolo udelené štipendium alebo obdobný grant z programu alebo obdobnej schémy, ktoré vznikli na základe uznesenia vlády“ 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Vláda neschvaľuje uzneseniami štipendiá. Schvaľuje schémy/programy, v rámci ktorých sa štipendiá prideľujú. 
 	O 	A 	Žiadosť o prechodný pobyt si bude môcť na území SR podať každý, kto sa tu legálne zdržiava. 	
ÚV SR 	§ 27 
24. V § 27 vypustiť ods. 3 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé prečo si študent môže priviesť so sebou dieťa, ale nie rodiča, ktorý je od neho závislý vzhľadom na jeho stav. 
 	O 	N 	Ide o prevzatie súčasného stavu, ktoré považujeme za dôvodné ponechať. 	
ÚV SR 	§ 26 
23. § 26 zmeniť nasledovne: 
Nadpis: “Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti 
(1) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva rokyXY. 

(2) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti sa nevyžaduje do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky, ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa podmienky na pobyt podľa osobitného predpisu47 a splnil si povinnosť podľa § 110 ods. 2 písm. a). 

Nová poznámka pod čiarou XY bude znieť: § 22, v ods. 7, písm. d) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Zdôvodnenie: 
Návrh umožňuje získanie prechodného pobytu aj na pedagogickú činnosť. Je potrebné využiť potenciál kvalifikovaných ľudí počas ich pobytu na Slovensku, preto napríklad nemá zmysel obmedzovať vysokoškolských vedcov len na vedeckú činnosť a limitovať tak ich možnosť a schopnosť diseminovať poznatky. Navrhnutá zmena tiež uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že ak aj prídu na územie SR a uzavrú tu pracovnú zmluvu na vzdelávaciu alebo vedeckú činnosť, môžu využiť zjednodušené procedúry navrhované v tomto zákone. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 
 	O 	ČA 	Prechodný pobyt na účel výskumu a vývoja prepracovaný - doplnená možnosť podnikať pre takéhoto štátneho príslušníka tretej krajiny; vypustené obmedzenie pracovať s tým, žekomplexná úprava zamestnávania cudzincov bude uopravená v zákone č. 5/2004 Z. z. Návrh zákona neupravuje, aké osoby môžu vykonávať výskum a vývoj; pre povolenie pobytu je podstatné, či osoba predloží dohodu o hosťovaní. Kto môže takúto dohodu získať upravuje zákon č. 172/2005 Z. z. 	
ÚV SR 	§ 25, 
22. V § 25, nahradiť odseky 1 a 2 nasledovne: 
(1) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom alebo nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, na 
a) športovú činnosť, 
b) činnosť vyplývajúcu z programov a podporných schém schválených vládou Slovenskej republiky alebo z programov Európskej únie, 
c) plnenie záväzku Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy, 
d) liečenie, a ak je to potrebné, pobyt sa môže udeliť aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý štátneho príslušníka tretej krajiny na liečení sprevádza, 
e) dobrovoľnícku činnosť alebo 
f) činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike. 

(2) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom, na 
a) lektorskú činnosť, 
b) umeleckú činnosť, 
c) stáž alebo študijný pobyt v rámci štúdia mimo územia Slovenskej republiky, 

(3) Policajný útvar môže udeliť prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti podľa odseku 1 a 2 na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky. 
Existujúci odsek 3 prečíslovať na 4. 
Zdôvodnenie: 
Lektorská a umelecká činnosť, ako aj stáže sú vykonávané aj na základe pracovnoprávneho vzťahu alebo na základe obdobného pracovného vzťahu, preto je potrebné ich oddeliť od ostatných osobitných činností. 
 	O 	A 	Podmienka, že nesmie ísť o pracovnoprávne vzťahy vypustená pri všetkých druhoch osobitnej činnosti. 	
ÚV SR 	§ 24, ods. 2  
21. V § 24, ods. 2 sa posledné dve slová nahrádzajú slovami “štandardnú dĺžku štúdiaXY. 
Nová poznámka pod čiarou č. XY znie: §§ 52 - 54, Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
Vysokoškolské štúdium môže trvať aj dlhšie ako 5 rokov, a to konkrétne v spojených študijných programoch, kde môže trvať maximálne šesť rokov. Je potrebné v tomto rešpektovať, ako je vysokoškolské štúdium definované v zákone o vysokých školách. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky - prechodný pobyt na účel štúdia bude možné udeliť až na šesť rokov. 	
ÚV SR 	§ 24, ods. 1 
20. V § 24, ods. 1 sa za slovom “alebo” mení text na nasledovný: “sa zúčastňuje jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole v Slovenskej republike, ktorá je organizovaná vysokou školou v Slovenskej republike. 

Zdôvodnenie: 
Predpokladajú sa zmeny v zákone o vysokých školách ohľadom akreditácie. Zároveň však na Slovensku môžu pôsobiť len VŠ, ktorých činnosti sú akreditované. Navrhované znenie dáva ods. 1 paragrafu 24 do súladu so zákonom o VŠ, aj keď sa konkrétne podmienky akreditácie v zákone zmenia. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 23, ods. 4 
19. § 23, ods. 4, ako aj v ďalších pragrafoch používajúcich rovnaké ustanovenie (napr. paragraf 24 ods. 4), vyjasniť, či sa prvých 90 dní pobytu na Slovensku vôbec nevyžaduje prechodný pobyt, alebo že je potrebné získať prechodný pobyt do 90 dní od začiatku pobytu na Slovensku. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	Vysvetlené; ide o umožnenie vykonávať jednotlivé činnosti aj počas vízového, resp. bezvízového pobytu za dodržania podmienok upravených Kódexom schengenských hraníc. 	
ÚV SR 	§ 22. v ods. 2  
18. V § 22. v ods. 2 zmeniť slová “najviac však na dva roky” nasledovne: “nejmenej však na dva a najviac na päť rokov”. 
Upraviť v tomto smere aj nadväzujúce ustanovenia zákona. 
Zdôvodnenie: 
Je nereálne rozbehnúť podnikanie za kratšie obdobie ako dva roky, preto pôvodné znenie návrhu zákona nedávalo zmysel. Po piatich rokoch už je zrejmé, či pôjde o úspešné podnikanie alebo nie. 
 	O 	ČA 	Čas, na ktorý možno udeliť prechodný pobyt na účel podnikania predĺžený na tri roky. 	
ÚV SR 	§ 21, ods. 2 
17. V § 21, ods. 2 doplniť odkaz na paragraf 36 predloženého zákona. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. V paragrafe 36 sa definuje modrá karta. 
 	O 	N 	Ide o všeobecné vymedzenie, nepovažujeme konkretizovanie paragrafov za nutné. 	
ÚV SR 	§ 21, ods. 1  
16. V § 21, ods. 1 vypustiť písmeno h) alebo zmeniť nadpis paragrafu. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická pripomienka. Písmeno h) nie je účel pobytu, ale udelenie pobytu na základe príčiny/stavu. 
 	O 	A 	Zmenený nadpis paragrafu. 	
ÚV SR 	§ 20 
15. V paragrafe 20 v odseku 2 sa navrhuje umožniť, aby prechodný pobyt nemusel byť viazaný len na jeden účel, ale aby cudzinec mohol vykonávať viac činností. V prípade rôznych podmienok udelenia prechodného pobytu sa žiadateľ musí rozhodnúť, ktorá s činností je pre neho dominantná a podľa tej činnosti by sa na neho mali uplatňovať ďalšie ustanovenia tohto zákona. Cudzinec by mal mať možnosť aj zmeniť činnosti, ktoré vykonáva počas prechodného pobytu. Avšak nemal by meniť tú činnosť, ktorú označil za primárnu. 
Zdôvodnenie: 
Je pravdepodobné, že cudzinec bude chcieť vykonávať rôzne činnosti, a nielen jednu, a tiež, že bude chcieť svoje činnosti počas pobytu na Slovensku zmeniť, čo je bežná vec počas pobytu, ktorý môže trvať až 5 rokov. Náš návrh umožňuje ustanoviť, podľa ktorej činnosti bude cudzinec posudzovaný v rámci predloženého zákona. 
 	O 	ČA 	Študovať môžu štátni príslušníci tretej krajiny na všetkých druhoch prechodného pobytu; doplnená možnosť podnikať na prechodnom pobyte na účel výskumu a vývoja; vypustená podmienka zákazu pracovnoprávneho vzťahu pri osobitnej činnosti; komplexná úprava zamestnávania štátnych príslušníkov tretej krajiny ponechaná na zákon č. 5/2004 Z. z. 	
ÚV SR 	§ 32 v ods. 5  
40. V § 32 v ods. 5 sa slová na konci odseku “od doručenia úplnej žiadosti” menia za slová: ”od prijatia žiadosti podľa § 30 ods. 1 alebo podľa § 30 ods. 4 tohto zákona.” 
Zdôvodnenie: 
Týmto sa zabezpečí, aby začala plynúť lehota na vydanie rozhodnutia od dodania žiadosti na slovenské zastupiteľstvo, a nie od doby, kedy zastupiteľstvo doručí žiadosť na policajný útvar a policajný útvar ju príjme. Zastupiteľstvo totiž nemá žiadnu lehotu na doručenie žiadosti, a tak sa v praxi stáva, že samotné doručenie žiadosti trvá mesiace, a to neúmerne predlžuje proces udeľovania prechodného pobytu. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 61 ods. 3 
62. V § 61 ods. 3 vložiť na konci odstavca slová: “iba ak to zdravotný stav dieťaťa dovoľuje.” 
Zdôvodnenie: 
Ak je dieťa vážne chore, tak by jeho rodič nemal byť nútený vycestovať s ním. 
 	O 	A 	Doplnený širší výraz "ak tomu nebránia vážne dôvody". 	
ÚV SR 	§ 64, ods. 3 
63. V § 64, ods. 3, písm. d) znie: “nastúpi na vzdelávanie” 
Zdôvodnenie: 
Nie je nevyhnutné, aby sa občan Únie vzdelával len odborne. Môže napríklad nastúpiť na vysokú školu, čo by nemalo obmezdiť jeho právo na pobyt na Slovensku. Práve naopak by to malo byť podporené, pretože sa zvyšuje možnosť, že aj tento občan Únie sa stane kvalifikovaným a viac integrovaným po ukončení štúdia na Slovensku. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 7 ods. 3 písm. d) smernice 2004/38/ES. V prípade klasického štúdia na vysokej škole má občan Únie právo na pobyt podľa § 64 ods. 1 písm. d). 	
ÚV SR 	§ 65 ods. 3 
64. V § 65 ods. 3 špecifikovať odkaz na právny predpis stanovujúci, aký dokument slúži ako dôkaz dokumentujúci, že ide o samostatne zárobkovo činnú osobu. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na široký obsah pojmu "samostatne zárobkovo činná osoba" doplnený iba demonštratívny odkaz do § 64 ako základného ustanovenia pre získanie práva na pobyt občana Únie. 	
ÚV SR 	§ 66, v ods. 1  
65. V § 66, v ods. 1 vymeniť slovo “piatich” za slovo “troch”. 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné čo najskôr udeliť cudzincom z tretích krajín trvalý pobyt, keďže aj v rámci trvalého pobytu musia čakať podľa zákona č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) ešte osem rokov na to aby mohli získať občianstvo. Urýchlenie poskytnutia občianstva je dôležité, pretože to môže urýchliť integráciu cudzincov do našej spoločnosti. 
 	O 	N 	Podmienka päťročného pobytu na získanie práva na trvalý pobyt pre občanov Únie vyplýva z čl. 16 ods. 1 smernice 2004/38/ES. 	
ÚV SR 	§ 69 v ods. 15 
66. V § 69 v ods. 15 sa slovo “nevzťahuje” vymení za slovo “vzťahuje” 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania dokladu o pobyte rodinného príslušníka občana Únie by malo ďalej posilniť transparentnosť tohto procesu. 
 	O 	N 	Vzhľadom na špecifickosť dokladu o pobyte rodinného príslušníka občana Únie nepovažujeme za potrebné, aby sa na vydanie tohto dokladu vzťahoval správny poriadok. 	
ÚV SR 	§ 73, v ods. 6 
67. V § 73, v ods. 6 sa slovo “nevzťahuje” vymení za slovo “vzťahuje” 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania alebo odňatia cudzineckého pasu by malo ďalej posilniť transparentnosť týchto procesov. 
 	O 	N 	Vzhľadom na špecifickosť cudzineckého pasu nepovažujeme za potrebné, aby sa na jeho vydávanie alebo odnímanie vzťahoval správny poriadok. 	
ÚV SR 	§ 75  
68. V § 75 sa vkladá nový ods. 12 v znení: 
Ministerstvo vnútra poskytuje základné demografické, ekonomické a sociálne údaje o imigrantoch Štatistickému úradu SR. 
Zdôvodnenie: 
Kvalitnejšie údaje umožnia pripravovať kvalitnejšie stratégie a právne normy orgánmi štátnej správy. 
 	O 	ČA 	Text upravený všeobecným spôsobom v zmysle pripomienky - údaje z evidencií vedených podľa tohto zákona sa poskytnú štátnym orgánom, ak je to potrebné na plnenie ich úloh. 	
ÚV SR 	§ 89 
69. V § 89, v ods. 1 sa slovo „šesť“ mení za slovo „tri“. 
Zdôvodnenie: 
Šesť hodín bez jedla je pomerne dlhá doba najmä vzhľadom na fakt, že zaistený cudzinec nemusel byť najedený v momente keď bol zaistený a mohol naposeldy jesť niekoľko hodín pred zaistením. Ďalších šesť hodín bez jedla je potom príliš veľa. Z tohto dôvodu sa navrhuje skrátiť čas kedy zaistený dostane prvé jedlo od momentu zaistenia. 
 	O 	N 	Šesťhodinová lehota je v takýchto prípadoch štandardná (viď napr. § 89a ods. 1 zákona č. 171/1993 Z. z.), nie je to však lehota absolútna - policajt poskytne stravu aj skôr, ak je to vzhľadom na zdravotný stav, vek alebo iné vážne okolnosti potrebné. 	
ÚV SR 	§ 110 ods. 1 
70. V § 110 v ods. 1 v písm. f), h) a s), v odseku 2 v prvej vete, v odseku 3 v prvej vete a v odseku 4 v písmenách a) a b) zmeniť slovo “troch” na slovo “desať”. 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité, aby cudzinci mali dostatok času na informovanie policajného útvaru a v prípade ods. 1 v písm. s) na požiadanie o vydanie nového dokladu. Môže sa stať, že daný človek ochorie a nestihne ohlásiť požadované informácie za tri pracovné dni. Pri podobných záležitostiach majú občania Únie k dispozícii 10 pracovných dní. Nie je dôvod, aby občania tretích krajín mali menej času na splnenie si podobných povinností (pozri napr. § 111, ods. 1, písm. e), j) a ods. 2 písm. d) a f)). V súvislosti s odsekom 2 paragrafu 110 je zase potrebné brať do úvahy, že občan tretej krajiny mohol pricestovať z krajiny, kde je významný časový posun, môže po príchode na Slovensko ochorieť, môže sa mu po ceste stratiť batožina čo musí okamžite riešiť, tiež že potrebuje niekoľko dní na to, aby sa aklimatizoval a zorientoval po príchode na Slovensko a pod. Z týchto dôvodov sú tri pracovné dni veľmi krátka doba na to, aby hlásil svoj vstup na policajnom útvare. 
 	O 	ČA 	Lehoty predĺžené na päť pracovných dní. 	
ÚV SR 	§ 110 
71. V § 110, v ods. 4 v písm. d) zmeniť odkaz “§ 37 ods. 5 písm. a) až d) 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Ide o odkaz na nesprávny paragraf. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 114  
72. V § 114 v odseku 1, 3 a 4 vložiť spresnenie, odkedy úradom plynie lehota troch dní. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné, pretože počítanie lehôt vo všeobecnosti upravuje § 27 správneho poriadku. 	
ÚV SR 	§ 117  
73. V § 117 v ods. 5 vypustiť písmeno b) a súčasné písmeno a) bude znieť: 
“odseku 1, 2 a 3 možno uložiť pokutu do 300 eur.” 
Terajšie písmeno c) bude prečíslované na písmeno b). 
Zdôvodnenie: 
Ide o zrovnoprávnenie cudzincov z tretích krajín a občanov Únie a ich rodinnými príslušníkmi v oblasti pokút za priestupky. Neexistuje žiaden dôvod, prečo občania tretích štátov by mali platiť vyššie poplatky ako občania Únie a ich rodinných príslušníci; pri stanovovaní výšky pokút v iných odvetviach práva (napr. pri dopravných priestupkoch) sa neprihliada na občianstvo. 
 	O 	ČA 	Výška pokút za jednotlivé priestupky upravená v tom zmysle, že porušenie prevažne ohlasovacích alebo oznamovacích povinností štátnych príslušníkov tretej krajín bude sankcionované max. vo výške 300 eur. Suma 1600 eur je horná hranica pokuty za priestupky, pri určovaní jej výšky musí policajný útvar postupovať podľa § 12 zákona č. 372/1990 zb. o priestupkoch. 	
ÚV SR 	§ 120 ods. 1 
74. Znenie § 120 ods. 1 je potrebné upraviť naledovne: 
V zákone sa má explicitne uviesť, že štátny príslušník tretej krajiny nie je povinný predkladať výpis z registra trestov podľa osobitného predpisu, ), keďže si ho vie polícia sama vyžiadať. Zákon by však mal uviesť, že policajný útvar si bezúhonnosť cudzinca overí aj na slovensko Registri trestov. 
Rovnako by sa malo jasnejšie zadefinovať, čo sa myslí pod bydliskom za posledné tri roky (či tam mal cudzinec trvalý pobyt, prechodný, iný, či je to ohraničené dĺžkou pobytu a pod.). 
Umožniť príslušníkom tretej krajiny preukázať bezúhonnosť čestným vyhlásením, ktoré vykoná štátny príslušník tretej krajiny pred príslušným súdnym orgánom alebo administratívnym orgánom, prípadne notárom na Slovensku. 
Zdôvodnenie: 
Prvá navrhnutá zmena slúži k odbremeneniu žiadateľa, ako aj našich úradov, ktoré nemusia všetkým príslušníkom tretej krajiny vydávať výpis z registra trestov. Uvedená zmena je v súlade s tendenciou nežiadať doklad od osoby, ak takýto doklad má štát k dispozícii v rámci svojich orgánov. 
Druhá navrhnutá zmena je legislatívno-technická úprava. 
Tretia zmena uľahčuje preukázanie bezúhonnosti pre prichadzajúcich cudzincov. 
1. V § 121 vložiť nové písmeno e) v znení: 
„dohoda o hosťovaní podľa § 26b zákona 172/2005 Z. z. o štátnej podpore výskumu a vývoja, ak ubytovanie v zmysle konkrétnej dohody zabezpečuje hosťujúca organizácia,“ 
Zdôvonenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti vedcami a výskumníkmi prichádzajúcimi na Slovensko, u ktorých môže byť otázka zabezpečenia ubytovania vyriešená iným spôsobom, ktorý pripúšťa právna norma (teda zákona 172/2005 Z. z.). 
 	O 	ČA 	Doplnená možnosť vyžadovať výpis z registra trestov aj priamo pre policajný útvar; taktiež upresnené výpisy z registra trestov akých štátov je potrebné predložiť; čestné vyhlásenie je prípustné len per osoby s medzinárodnou ochranou a v prípadoch, ak štát nevydáva takýto doklad. Dohoda o hosťovaní neobsahuje bezpečnostné preverenie osoby, preto nemôže nahrádzať výpis z registra trestov. 	
ÚV SR 	§ 124 
75. V § 124 v ods. 2 doplniť odkaz na všeobecne záväzný právny predpis. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava, ktorá vyjasní, podľa čoho sa má postupovať pri vydávaní dokladu. K návrhu zákona majú byť pri jeho predkladaní predložené aj návrhy znení vykonávacích predpisov, ktoré zákon predpokladá a ešte neexistujú. V tomto prípade sa tak nestalo, avšak pre účinnosť zákona je nevyhnutné súbežné vydanie takéhoto predpisu, inak sa časť navrhovaného zákona stáva nevykonateľnou. 
 	O 	N 	Ide o splnomocňovacie ustanovenie pre Ministerstvo zdravotníctva SR na vydanie vykonávacieho predpisu, ktorým ustanoví podrobnosti o vydávaní lekárskeho posudku, že štátny príslušník tretej krajiny netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie. 	
ÚV SR 	§ 124 
76. V § 124 sa vkladá nový odsek číslo 3 v nasledovnom znení: 
„Náklady súvisiace s vyšetrením a vydaním dokladu podľa ods. 1 v prípade žiadateľov podľa § 24 až 26 znáša Slovenská republika.“ 

Zdôvodnenie: 
Vyžadované potvrdenie je pomerne drahé, najmä pre študentov a vedecko-pedagogických pracovníkov. Tým, že ho SR uhradí, zvýši svoju atraktivitu pre vzdelaných a vysokokvalifikovaných ľudí. 
 	O 	N 	Nie je jasné, ktorá rozpočtová kapitola konkrétne by mala znášať tieto náklady. Priestor na zníženie uvedeného poplatku možno vidieť skôr v rozšírení možnosti vydávať tieto doklady u viacerých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti ako v súčasnosti, čím sa zvýši konkurencieschopnosť a klesnú ceny. 	
ÚV SR 	§ 125 
77. V § 125 v ods. 4 sa pridáva nova veta v znení: 
„Pri dokumentoch vydaných v anglickom jazyku sa úradný preklad nevyžaduje.“ 
Zdôvodnenie: 
Ide o zosúladenie tohto ustanovenia s celkovou prioritou týchto pozmeňujúcich návrhov, ktoré chcú cudzincom uľahčiť príchod a pobyt cudzincov na Slovensko. 
 	O 	ČA 	Automatické akceptovanie dokumentov v anglickom jazyku je v súčasnosti nereálne tak z personálnych (jazykové znalosti), ako aj z legislatívnych (zákon o štátnom jazyku). Doplnené povinné vydávanie viacjazyčných tlačív a akceptovanie dokumentov v českom jazyku. 	
ÚV SR 	§ 128 
78. V § 128 vložiť nový odsek č. 6, ktorý bude znieť: 
“Údaje uvedené v paragrafe 128 budú poskytnuté Štatistickému úradu SR a po anonymizovaní a pri ochrane osobných údajov budú sprístupnené na účely výskumu.” 
Zdôvodnenie: 
Pre skvalitnenie práce štátnych orgánov aj výskumníkov zaoberajúcich sa migráciou na slovensku sú nevyhnutné kvalitné dáta. Na základe kvalitných dát a výskumov z nich vyplývajúcich bude následne možné skvalitniť stratégie a legislatívu týkajúce sa migrácie na Slovensku. 
 	O 	ČA 	Poskytovanie štatistických údajov Štatistickému úradu SR vyjadrená iným spôsobom v § 76. 	
ÚV SR 	čl. III 
80. V čl. III bode 1 navrhovaného zákona, teda v sadzobníku správnych poplatkov v časti II. Vnútorná správa položka 24, sa navrhuje oslobodiť od poplatkov v rámci písmen a) a d) všetkých študentov, pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov. Rovnako sa navrhuje oslobodenie študentov pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov od poplatkov definovaných v sadzobníku správnych poplatkov v časti XVIII. Konzulárne poplatky položka 242. 

Zdôvodnenie: 
Oslobodenie od poplatkov je zacielené na najkvalitnejších cudzincov (t. j. vedcov a učiteľov) a na ľudí s potenciálom byť vysoko vzdelaní a integrovaní na Slovensku (študenti). Títo ľudia pomôžu Slovensku stať sa modernou znalostnou eknomikou. 

 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 32 ods. 5  
39. V § 32 ods. 5 na konci prvej vety zmeniť číslovku 90 na 30. Rovnako skrátiť dobu na vyjadrenie úradov na maximálne 90 + 30 dní vo všetkých ďalších ustanoveniach predloženého zákona. 
Zdôvodnenie: 
Predĺženie lehoty na rozhodovanie o ďalšie tri mesiace je pri všetkých úkonoch popísaných v predloženom zákone príliš veľa, keďže za týchto okolností žiadateľ musí čakať spolu pol roka. Po pol roku jeho zámer prísť alebo zostať na Slovensku už nemusia byť aktuálne. Navrhujeme preto, aby doba čakania v žiadnom prípade nepresahovala 120 dní. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 32 ods. 3 
38. V § 32 ods. 3 vypustiť písmená c) a h). 
Zdôvodnenie: 
Obe ustanovenia sú príliš všeobecné a poskytujú priestor pre nežiadúce interpretácie. Zároveň tieto ustanovenia dávajú moc do rúk úradníka, ktorý tu môže rozhodnúť úplne svojvoľne. Písmeno c) by bolo vhodnejšie ošetriť reguláciou sociálnych dávok. 
 	O 	ČA 	Pôvodné písmeno c) bolo vypustené. Možnosť zamietnuť žiadosť o udelenie prechodného pobytu z dôvodu, že udelenie nie je vo verejnom záujme považujeme za potrebné. 	
ÚV SR 	§ 33, v ods. 5 
41. V § 33, v ods. 5 sa slovo “šesťdesiat” nahrádza slovom “dvanásť” a vypúšťa sa slovo “päťnásobku”. 
Zdôvodnenie: 
Zosúladenie s návrhom k § 31, odsek 11. Zároveň požiadavka, aby mal podnikateľ k dispozícii ako zdanený príjem päťnásobok životného minima je privysoká pre SZČO ako aj napríklad pre umelcov a iné nízko zárobkové profesie. Ani slovenskí SZČO alebo umelci často nemajú takýto príjem, takže nie je dôvod taký vysoký príjem požadovať od cudzincov. 
 	O 	ČA 	Požiadavka zdaneného príjmu pre podnikateľov podľa § 22 os. 1 písm. a) znížená na 20 násobok životného minima za celé zdaňovacie obdobie, resp. na dvojnásobok životného minima na každý mesiac, ak nepodnikal celé zdaňovacie obdobie.  	
ÚV SR 	§ 33, ods. 13 
42. V § 33, ods. 13 sa navrhuje, aby bola poskytnutá príslušníkovi tretej krajiny lehota na vycestovanie minimálne 30 dní. Zároveň sa navrhuje rovnako upraviť všetky ostatné ustanovenia tohto zákona, ktoré upravujú primeranú lehotu na vycestovanie z dôvodu neudelenia, neobnovenie, zrušenia pobytu, zamietnutia žiadosti o obnovenie pobytu (napr. modrej karty) a podobne. 
Zdôvodnenie: 
Navrhnutá zmena by mala zabezpečiť, aby mal cudzinec dostatok času na prípravu na odchod zo Slovenska. Podľa súčasného znenia je to na svojvôli úradníkov, ktorí mu môžu stanoviť veľmi krátky čas na odchod. Ak však niekto žije na Slovensku niekoľko rokov, tak je zrejmé, že pred svojim odchodom bude musieť vyriešiť mnoho záležitostí. 
 	O 	A 	V § 111 ods. 1 písm. p) doplnená jednotná lehota 30 dní na vycestovanie; všetky pôvodné ustanovenia o určovaní lehôt na vycestovanie policajným útvarom boli v nadväznosti na to vypustené. 	
ÚV SR 	§ 35, v ods. 1 
43. V § 35, v ods. 1 v písm. b) bližšie špecifikovať, aké konkrétne skutočnosti môžu byť dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu a v písmene f) upresniť, na aké konkrétne ustanovenia zákona sa vzťahuje. 
Zdôvodnenie: 
Vymedzením jasných podmienok za akých môže byť zrušený prechodný pobyt cudzincov, sa zníži miera svojvoľného rozhodovania úradníkov o zrušení prechodného pobytu, posilní sa transparentnosť tohto procesu, čím sa zvýši atraktívnosť Slovenska pre kvalitných imigrantov, ktorí hľadajú stabilitu a predvídateľnosť a nie systém s nejasnými pravidlami umožňujúci jeho zneužívanie. 
 	O 	ČA 	Doplnený odkaz na konkrétne ustanovenia, ktoré upravujú dôvody na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu. Porušenie povinností závažným spôsobom alebo opakovane bude vždy predmetom individuálneho posúdenia s prihliadnutím na všetky aspekty konkrétnej situácie. 	
ÚV SR 	§ 36 ods. 4 
44. V § 36 ods. 4 písm. g) vypustiť slová “alebo na účel výskumu a vývoja”. 
Zdôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by sa výskumníci, ktorí majú na Slovensku prechodný pobyt nemohli uchádzať o modrú kartu, ktorá je určená pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, medzi akých vedci jednoznačne patria. Otvorením možnosti získať modrú kartu, sa môže aj zvýšiť možnosť, že vedci u nás zostanú, čo je veľkým prínosom pre Slovensko. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 3 ods. 2 písm. d) smernice 2009/50/ES. 	
ÚV SR 	§ 37, ods. 7 
45. V § 37, ods. 7 vypustiť slová “doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie počas pobytu na území Slovenskej republiky” 
Zdôvodnenie: 
Zdravotné poistenie vyplýva z každej pracovnej zmluvy, keďže je hradené z odvodov. Z tohto dôvodu je zbytočné ho zvlášť deklarovať. Zbytočne sa tým zvyšuje administratívna záťaž úradníkov aj žiadateľov o modrú kartu. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 38, ods. 1 
46. V § 38, ods. 1 vypustiť písm. e) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé prečo sa zamietne žiadosť o modrú kartu žiadateľovi, ktorý vlastní modrú kartu vydanú iným členským štátom Európskej únie menej ako 18 mesiacov. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 18 ods. 1 smernice 2009/50/ES. 	
ÚV SR 	§ 40, v ods. 1 
47. V § 40, v ods. 1, v písm. e) a f) sa slová do “troch” menia na “10” 
Zdôvodnenie: 
Tri pracovné dni je veľmi krátky čas na oznámenie zmien, keďže držiteľ v tom čase môže ochorieť alebo urgentne riešiť iné záležitosti súvisiace so zmenou zamestnania/odchodom zo zamestnania. 
 	O 	ČA 	Lehota predĺžená na päť pracovných dní. 	
ÚV SR 	§ 40, v ods. 1 
48. V § 40, v ods. 1, písm. h) znie: 
“je počas platnosti modrej karty nezamestnaný dlhšie ako tri po sebe idúce mesiace alebo kumulatívne viac ako štyri mesiace” 

Zdôvodnenie: 
Návrh zabezpečuje, aby nedošlo k situácii, že cudzinec pride o modrú kartu ak je nedopatrením nezamestnaný jeden týždeň a potom ešte jeden deň v priebehu troch rokov platnosti karty. 

 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 13 ods. 1 smernice 2009/50/ES. 	
ÚV SR 	§ 40  
49. V § 40 v ods. 4 doplniť upresnenie, kým má byť držiteľ modrej karty vopred informovaný. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Ide o upresnenie povinností vyplývajúcich zo zákona, aby bolo zrejmé, kto má povinnosť držiteľa modrej karty vopred informovať o skutočnostiach upravených v § 40 v ods. 4. 
 	O 	A 	Doplnená poučovacia povinnosť pre policajný útvar. 	
ÚV SR 	§ 41 v ods. 1 
50. V § 41 v ods. 1 vložiť odkaz na zákon č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky, konkrétne na § 7, ods. 1 zákona č. 90/1993 Z.z., ktorý hovorí o podmienkach potrebných na získanie štátneho občianstva a jednou z týchto podmienok je aj nepretržitý trvalý pobyt na Slovensku (§ 7, ods. 1, písm. a). 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Vzhľadom na fakt, že je predložený zákon je prepojený na zákon o štátnom občianstve, tak by mala byť v predloženom návrhu zákona odvolávka na relevantnú časť zákona o štátnom občianstve, ktorá určuje spôsob získania slovenského občianstva na základe trvalého pobytu upraveného v predloženom návrhu zákona. 
 	O 	N 	Takýto odkaz nepovažujeme za potrebný; prepojenosť je dostatočne vyjadrená odkazom 4 v zákone č. 40/1993 Z. z. 	
ÚV SR 	§ 45, ods. 1 
51. V § 45, ods. 1 a v § 51, ods. 1 by sa malo vložiť ustanovenie o tom aké práva nadobudne štátny príslušník tretej krajiny pri získaní trvalého pobytu na neobmedzený čas (§ 45) a dlhodobého pobytu (§ 51). Oba tieto pobyty by mali automaticky zaručovať plnohodnotné postavenie v spoločnosti čo sa týka prístupu na trh práce, sociálneho a zdravotného poistenia a pod. 
Zdôvodnenie: 
Navrhnuté opatrenia pomôžu integrovať imigrantov do slovenskej spoločnosti, čím budú pre spoločnosť prínosnejší. 
 	O 	N 	V § 42 ods. 1 sú uvedené tie práva, ktoré štátnemu príslušníkovi tretej krajiny vyplývajú z trvalého pobytu, ktoré sa týkajú predmetu navrhovaného zákona - t. j. oprávnenie zdržiavať sa na území SR, vycestovať a opätovne vstupovať na územie SR. Práva vyplývajúce mu z trvalého pobytu a týkajúce sa iných oblastí života, napr. zdravotného poistenia, prístupu na trh práce, atď., sú upravené v príslušných zákonoch (napr. § 3 ods. 2 zákona č. 580/2004 Z. z., § 22 ods. 7 písm. a) zákona č. 5/2004 Z. z.). 	
ÚV SR 	§ 45  
52. V § 45 presunúť z písm. a) slovo “ktorý” za čiarku za slovom “krajiny”. 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 47, v ods. 1 
53. V § 47, v ods. 1, v písm. a) vypustiť slová “verejný záujem” a vypustiť písmeno c) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na základe akých kritérií bude posudzovaný verejný záujem a miera integrácie štátneho príslušníka tretej krajiny. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákonu vypustit. 
 	O 	N 	Považujeme za potrebné, aby mal policajný útvar v rámci správnej úvahy pri rozhodovaní o trvalom pobyte možnosť prihliadať aj na tieto aspekty žiadateľa. Podotýkame, že každé rozhodnutie musí byť odôvodnené a musí vychádzať zo spoľahlivo zisteného skutkového stavu a správny orgán je povinný chrániť nielen práva a záujmy fyzických osôb, ale aj záujmy štátu a spoločnosti (§ 3 ods. 1 a 4 správneho poriadku). Taktiež má účastník konania k dispozícii všetky opravné prostriedky, tak riadne, ako aj mimoriadne vrátane súdneho preskúmania, v prípade nespokojnosti s rozhodnutím o svojej žiadosti. 	
ÚV SR 	§ 47 
54. V § 47, v ods. 1, vypustiť písm. d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na čo je potrebné vyjadrenie zastupiteľského úradu, keďže žiadateľ musel žiť aspoň štyri roky na Slovensku pred tým než podal žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov. Zastupiteľký úrad sa k nemu teda vyjadril už v minulosti a nemôže mať lepšie informácie než slovenské úrady, ktoré s daným žiadateľom prichádzali do styku za ostatné roky. Takéto ustanovenie zbytočne predlžuje čas na získanie trvalého pobytu na päť rokov a zaťažuje úradníkov. 
 	O 	N 	Uvedené ustanovenie sa vzťahuje na trvalý pobyt na päť rokov, pri ktorom sa vykonáva aj pohovor, ak je žiadosť podaná na zastupiteľskom úrade. 	
ÚV SR 	§ 47, v ods. 2  
55. V § 47, v ods. 2 vypustiť písm. d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé na základe akých kritérií bude postavený predpoklad, že príslušník tretej krajiny bude záťažou pre system sociálnej pomoci. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákonu vypustit 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	§ 49 
56. V § 49, v ods. 1 vypustiť písm. c) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak niekto má trvalý pobyt, by nemohol oposutiť Slovensko na viac ako pol roka. Ide najmä o študentov, vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov, ktorí v rámci svojej kariéry môžu absolvovať pobyty v zahraničí, pričom sa vrátia späť na domáce pracovisko a obohatia jeho činnost. Zabránenie pobytov hrozbou straty trvalého pobytu bude mať negatívny vplyv na kariéru cudzinca, s významným vplyvom na kvalitu domácej inštitúcie, a teda v rozpore so záujmom SR získavať vysokokvalifikovaných ľudí a podporovať ich. Z tohto dôvodu sa navrhuje toto ustanovenie vypustiť. 
 	O 	N 	Uvedený dôvod na zrušenie trvalého pobytu považujeme za potrebný. Trvalý pobyt však nemožno zrušiť, ak by dôsledky zrušenia boli neprimerané dôvodu zrušenia najmä s ohľadom na súkromný a rodinný život štátneho príslušníka tretej krajiny. 	
ÚV SR 	§ 51 ods. 1  
57. V § 51 ods. 1 v písm. a) zmeniť slovo “piatich” na slovo “troch” a v písm. c) zmeniť slovo “päť” na slovo “tri” a slová “dva roky” na slová “jeden rok”. 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné čo najskôr udeliť cudzincom z tretích krajín dlhodobý pobyt, keďže ešte aj v rámci dlhodobého pobytu musia čakať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) ešte osem rokov na to, aby mohli získať občianstvo. Urýchlenie poskytnutia občianstva je dôležité, pretože to môže urýchliť integráciu cudzincov do našej spoločnosti. 
 	O 	N 	Podmienky udeľovania dlhodobého pobytu sú upravené smernicou 2003/109/ES. Viď taktiež vyhodnotenie k pripomienke č. 61. 	
ÚV SR 	§ 51 v ods. 1 
58. V § 51 v ods. 1 doplniť nové písmená v znení: 
d) ktorý úspešne ukončil na Slovensku štúdium a mal počas tohto štúdia povolený pobyt podľa § 24, 
e) ktorý má najmenej štyri roky udelený prechodný pobyt podľa § 26, 
f) ktorý má najmenej tri roky udelený prechodný pobyt podľa § 36, ods. 2. 
Zdôvodnenie: 
Ide o uľahčenie získania dlhodobého pobytu pre najkvalifikovanejších cudzincov (absolventov vzdelania na Slovensku, vedcov a učiteľov, ako aj vysokokvalifikovaných držiteľov modrej karty), ktorí sú pre Slovensko najprínosnejší a je v záujme Slovenskej republiky, aby na našom území zostali čo najdlhšie alebo natrvalo. Zároveň možnosť získať trvalý pobyt je nevyhnutná preto, aby títo ľudia mohli získať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) štátne občianstvo, a tak sa plne integrovať do slovenskej spoločnosti a prispievať k jej rozvoju. 
 	O 	A 	Podmienky udeľovania dlhodobého pobytu sú upravené smernicou 2003/109/ES. Viď taktiež vyhodnotenie k pripomienke č. 61. 	
ÚV SR 	§ 51, ods. 2  
59. V § 51, ods. 2 vypustiť písm. g) 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité udržať na Slovensku najkvalitnejších imigrantov, a preto by nemali byť štátny príslušníci tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia eliminovaní z možnosti získať dlhodobý pobyt. Absolventi slovenských škôl majú tiež väčšiu tendenciu sa integrovať do slovenskej spoločnosti, keďže si počas štúdia vytvorili väzby na slovenské prostredie. 
 	O 	N 	Študenti sú z možnosti získať priamo dlhodobý pobyt vylúčení priamo smernicou 2003/109/ES (čl. 3 ods. 1 písm. a)). Vyžaduje sa ich uplatnenie v spoločnosti aj po skončení štúdia, pričom sa im následne započítava aj pobyt počas štúdia, ale iba v polovičnej dĺžke. 	
ÚV SR 	§ 51, ods. 3  
60. V § 51, ods. 3 vypustiť slová “na účel štúdia”. 
Zdôvodnenie: 
Ide o to aby sa nesťažovalo štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia získanie dlhodobého pobytu tým, že sa im bude zarátavať doba štúdia len v polovičnej dĺžke. Toto by totiž mohlo pôsobiť demotivujúco na najkvalitnejšiu časť migrantov, ktorí sú vzdelaní a majú väzby na Slovensko, teda majú väčší potenciál sa v našej spoločnost integrovať. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 4 ods. 2 druhý pododsek smernice 2003/109/ES. Taktiež viď vyhodnotenie k pripomienke 61. 	
ÚV SR 	§ 55 ods. 1 
61. V § 55 ods. 1 vypustiť písm. b) až d) 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak niekto má dlhodobý pobyt bez obmedzenia, by nemohol opostutiť Slovensko na dlhšiu dobu. Z tohto dôvodu sa navrhuje uvedené ustanovenia vypustiť. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 9 ods. 1 písm. c) a ods. 4 druhého pododseku smernice 2003/109/ES a čl. 16 ods. 4 smernice 2009/50/ES. V tejto súvislosti dávame do pozornosti aj bod 17 preambuly k smernici 2003/109/ES, ktorý zdôrazňuje požiadavku zosúladenia podmienok na udeľovanie dlhodobých pobytov v rôznych členských štátoch s tým, že síce je možné prijať aj výhodnejšie podmienky, avšak takéto povolenia by nezakladali právo na pobyt v iných členských štátoch. 	
ŠÚ SR 	Čl. I §111 
žiadame doplniť odsek 3, ktorý znie: „ (3) Občan Únie je povinný hlásiť policajnému útvaru zmenu miesta trvalého pobytu na území Slovenskej republiky v lehote do troch pracovných dní odo dňa, keď zmena nastala.“. 

Odôvodnenie: 
Štatistika počtu obyvateľov sa na území SR sleduje až do úrovne obcí, preto je nutné z hľadiska potrieb výkonu štátnej a verejnej správy i miestnej samosprávy mať informácie nielen o pohybe štátnych príslušníkov tretích krajín ( § 110 ods.3 navrhovaného materiálu) ale i o občanoch Únie. Uvedené informácie sú nevyhnutné aj na zabezpečenie kvality štatistík o obyvateľstve podľa požiadaviek Európskej únie v súlade s Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 862/2007 o štatistike Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane. 
 	Z 	ČA 	Pre občana Únie a jeho rodinného príslušníka doplnená obdobná povinnosť, akú majú pri vycestovaní aj občania SR, a to oznamovať dobrovoľné ukončenie pobytu a štát, do ktorého vycestujú. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §2 ods.2 písm. i) a k) – znenie písmena k) odporúčame umiestniť pred znenie písmena i) vzhľadom na zavedenie legislatívnej skratky. 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §2 ods.2 písm. q) štvrtý až šiesty bod - v zneniach odporúčame príslušné body vypísať slovom. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K§ 33 ods.3 písm. b) – slová „§28 a §29“ odporúčame nahradiť slovami „§28 a 29“. 	O 	A 	Zosúladené s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods. 7 a 8 – v zneniach odporúčame slová „odseku 1 alebo 2“ nahradiť slovami „odseku 1 alebo odseku 2“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §67 ods.9 - v znení odporúčame slová „odseku 2 alebo 7“ nahradiť slovami „odseku 2 alebo odseku 7“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K § 69 ods. 10 písm. e) až j), ods.12 a 13 – v zneniach odporúčame príslušné body vypísať slovom. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §70 ods.3 – v znení odporúčame slová „§69 ods.3 alebo 5“ nahradiť slovami „§69 ods.3 alebo ods.5“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §70 ods.7 a 9 - v zneniach odporúčame slová „v odseku 1,2,3 alebo 4“ nahradiť slovami „v odseku 1,2,3 alebo odseku 4“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §72 ods.6 a 8 – slová „§45 alebo 51“ odporúčame nahradiť slovami „§45 alebo §51“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §86 ods.1 - slová „§63 alebo 64“ odporúčame nahradiť slovami „§63 alebo §64“ a slová „§68 alebo 69“ odporúčame nahradiť slovami „§63 alebo §69“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §116 ods.1 písm. a) – slová „§107 ods.1 alebo 2“ odporúčame nahradiť slovami „§107 ods.1 alebo ods.2“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §117 ods.1 písm. c) – slová „§37 ods.6 alebo 7, §58 ods.5 alebo 9“ odporúčame nahradiť slovami „§37 ods.6 alebo ods.7, §58 ods.5 alebo ods.9“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §121 písm. a) a d) – slová „štátny príslušník tretej krajiny“ vo všetkých tvaroch odporúčame nahradiť slovom „cudzinec“ v príslušnom tvare.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §130 ods.5 – celé znenie odporúčame upraviť „Ďalšie povolenie na trvalý pobyt udelené podľa osobitného predpisux) sa považuje za....“ a súčasne odporúčame uviesť znenie príslušného čísla odkazu do poznámky pod čiarou. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §130 ods.6 - celé znenie odporúčame upraviť „Ďalšie povolenie na trvalý pobyt udelené podľa osobitného predpisuxx) sa považuje za....“ a súčasne odporúčame uviesť znenie príslušného čísla odkazu do poznámky pod čiarou. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §131 – celé znenie odporúčame upraviť v zmysle bodu 61 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ( Ak bol zrušovaný zákon výnimočne novelizovaný iným zákonom, v zrušovacom ustanovení sa uvádza konkrétny článok tohto zákona napríklad touto formuláciou: „ v znení čl. III zákona č.408/2002Z.z., čl. IV zákona č.480/2002Z.z.....atď....“).  	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
Znenie poznámky pod čiarou k odkazu 106 odporúčame legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
Úvodnú vetu k čl. III odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 3 – znenie odporúčame legislatívno-technicky upraviť. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
K bodu 4 – slová „na konci pripája“ odporúčame nahradiť slovom „dopĺňa“. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 2 ods. 2 písm. y) 
Na konci písmena y) odporúčame nahradiť čiarku bodkou; ide o gramatickú pripomienku.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 27 ods. 1 písm. a) 
V písmene a) odporúčame v slovnom spojení "dlhodobým pobytom EÚ" zvážiť použitie skratky "EÚ", nakoľko v texte návrhu zákona sa na iných miestach používa slovné spojenie "Európska únia" v príslušnom tvare a čísle /napr. § 23 ods. 4 písm. b), § 25 ods. 1 písm. e), § 30 ods. 3 písm. g)/. 
Zároveň poznamenávame, že v § 41 ods. 2 písm. c) je opäť použitá v rovnakom slovnom spojení skratka "EÚ" a až na tomto mieste návrhu zákona je pre toto slovné spojenie zavedená legislatívna skratka, hoc by mala byť zavedená, podľa bodu 8 legislatívnotechnických pokynov, na takom mieste, kde sa skracované slová použijú prvýkrát.  	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
ÚPV SR 	§ 31 ods. 3 
Odporúčame nahradiť skratku "EÚ" slovami "Európskej únie". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 31 ods. 5 
V úvodnej vete, vo vnútornom odkaze, odporúčame vypustiť označenie § 31 a skratku "ods." nahradiť slovom "odseku".  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 37 ods. 8 
V odseku 8 odporúčame nahradiť odkaz na odsek 5 písm. a) (2x) iným, príslušným odkazom.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 45 ods. 1 písm. b) 
V odseku 1 gramaticky nenadväzuje písmeno b) na úvodnú vetu. Odporúčame preto pred slovo "je" vložiť slovo "ktorý". 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 58 ods. 2 
V § 58 odporúčame zvážiť odkaz na § 93, ktorý upravuje starostlivosť o zdravie zaistených osôb. Zrejme vhodnejšie by bolo na tomto mieste použiť odkaz na § 8, ktorý upravuje samotné zaistenie. 	O 	N 	Nie je jasný zmysel pripomienky, uvádzané ustanovenie neupravuje starostlivosť o zdravie zaistených osôb, ale o neprijatí žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu. 	
ÚPV SR 	§ 86 ods. 2 
V odseku 2 odporúčame nahradiť číslo "10" slovom "desať"; ide o legislatívnotechnickú pripomienku (bod 6 legislatívnotechnických pokynov). 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 92 a § 94 
V nadpisoch § 92 a 94 odporúčame doplniť slovo "zaisteného" v súvislosti so slovným spojením "štátny príslušník" obdobne ako je to v nadpisoch § 89 a 99. 
Odporúčame zvážiť doplnenie slova "zaistený" v príslušnom tvare a čísle pred každé slovné spojenie "štátny príslušník" v Druhej hlave - Zaistenie (niekedy slovo "zaistený" uvedené je a inokedy nie). 	O 	ČA 	Text čiastočne upravený, kde to bolo vhodné a ak to nevyplývalo z iných ustanovení. 	
ÚPV SR 	§ 99 ods. 4 
V odseku 4 odporúčame nahradiť slovo "cudzincovi" slovami "zaistenému štátnemu prílušníkovi tretej krajiny" resp. len slovom "zaistenému" (bod 2 legislatívnotechnických pokynov). 	O 	A 	 	
NBS 	 
V § 31 ods. 5 písm. a) je potrebné slová „v peňažnom ústave“ nahradiť slovami „v banke, pobočke zahraničnej banky alebo zahraničnej banke (ďalej len „banka“)“. 
V nadväznosti na zavedenú legislatívnu skratku je tiež potrebné upraviť príslušné nasledujúce ustanovenia návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Slovenský právny poriadok v súčasnosti už nepozná (nedefinuje) pojem „peňažný ústav“, ale zadefinované sú pojmy banka, pobočka zahraničnej banky a zahraničná banka. Pritom legislatívna skratka „banka” býva v terajších právnych predpisoch používaná na súhrnné označenie bankových subjektov (ktoré boli v minulosti označované ako peňažné ústavy), najmä pre banky, pobočky zahraničných bánk a zahraničné banky. Z minulosti síce zostala legislatívna skratka „peňažný ústav“ zavedená v § 540 Občianskeho zákonníka (pre „banky a pobočky zahraničných bánk“), ale v súčasnosti je už štandardná legislatívna skratka „banka”. Napríklad legislatívna skratka „banka” je zavedená v zákone NR SR č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov, v § 60 Obchodného zákonníka (pre banky a pobočky zahraničných bánk), v § 26 ods. 3 Daňového poriadku (zákona č. 563/2009 Z. z.), v zákonoch o spotrebných daniach a v celom rade iných záknov a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov. 

 	O 	A 	 	
PPV 	§ 2 písm. m) a v)  
V § 2 písm. m) a v) - výklad pojmov, navrhujeme odstrániť z definície ohrozenia verejného poriadku slovo najmä a zvážiť zmiernenie použitia reštriktívnej zásady „trikrát a dosť“. Ďalej navrhujeme neuvádzať definíciu verejného záujmu – obyčajná pripomienka 

Odôvodnenie: Zámerom je vyhnúť sa extenzívnemu výkladu ohrozovania verejného poriadku, ktorý by mohol byť potom dôvodom neudelenia alebo zrušenia prechodného pobytu čo považujeme za neprimeraný zásah do práv cudzinca. 
Verejný záujem je pojem platný vždy v danom čase a na danom mieste, nemá legálnu definíciu a v zmysle judikatúry ÚSSR je pojem verejného záujmu právne vymedziteľný len vo vzťahu ku konkrétnemu základnému právu či slobode a preto navrhujeme vyhnúť sa pokusom o formulovanie nových definícií pre účely tohto zákona. 
 	O 	ČA 	Definícia verejného záujmu vypustená; definícia ohrozenia verejného poriadku upravená. 	
PPV 	 
Do 1. oddielu tretej časti materiálu – prechodný pobyt, navrhujeme zapracovať opatrenia na účinnú integráciu maloletých cudzincov bez sprievodu, nachádzajúcich sa na území SR podľa § 57 ods. 1 písm. c), cez možnosť udelenia prechodného pobytu – zásadná pripomienka. 

Odôvodnenie: Na zabezpečenie najlepšieho záujmu maloletého dieťaťa, štátneho príslušníka tretej krajiny nájdeného na území SR, je potrebný aktívny prístup štátnych orgánov aj orgánov územnej samosprávy. Takéto dieťa by v prípade záujmu malo mať možnosť udelenia prechodného a/alebo trvalého pobytu. Rovnako v zákone absentuje návrh minimálnych opatrení, ktoré budú dieťaťu bez sprievodu zo strany štátu poskytnuté na jeho účinnú integráciu a umožnia mu prijateľnú alternatívu na dôstojný život aj po dovŕšení 18. roku života. 
 	Z 	A 	Keďže nový zákon umožní všetkým oprávnene sa zdržiavajúcim cudzincom požiadať o prechodný pobyt aj na policajnom útvare, budú môcť napr. žiadosť o udelenie prechodného pobytu na účel štúdia podať aj maloletí s tolerovaným pobytom, pričom sa im uľahčuje preukázanie finančného zabezpečenia. Po dosiahnutí plnoletosti budú môcť získať trvalý pobyt na neobmedzený čas. 	
PPV 	 
Do 2. oddielu tretej časti materiálu – trvalý pobyt, navrhujeme zapracovať opatrenia na účinnú integráciu maloletých cudzincov bez sprievodu, nachádzajúcich sa na území SR podľa § 57 ods. 1 písm. c), cez možnosť udelenia trvalého pobytu – zásadná pripomienka. 

Odôvodnenie ako predchádzajúce: Na zabezpečenie najlepšieho záujmu maloletého dieťaťa, štátneho príslušníka tretej krajiny nájdeného na území SR, je potrebný aktívny prístup štátnych orgánov aj orgánov územnej samosprávy. Takéto dieťa by v prípade záujmu malo mať možnosť udelenia prechodného a/alebo trvalého pobytu. Rovnako v zákone absentuje návrh minimálnych opatrení, ktoré budú dieťaťu bez sprievodu zo strany štátu poskytnuté na jeho účinnú integráciu a umožnia mu prijateľnú alternatívu na dôstojný život aj po dovŕšení 18. roku života. 
 	Z 	A 	§ 46 ods. 2 doplnený o možnosť udeliť trvalý pobyt na neobmedzený čas aj takému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý mal aspoň tri roky udelený tolerovaný pobyt z dôvodu, že je maloletou osobou nájdenou na území SR, ak počas tých troch rokoch študoval. Tento trvalý pobyt bude môcť ministerstvo vnútra udeliť aj bez splnenia ostatných vyžadovaných podmienok (napr. cestovný doklad, doklad o bezúhonnosti). Okrem toho sa im umožní aj získanie dlhodobého pobytu podľa § 51 - 57, ak splnia podmienky. 	
PPV 	§ 21, ods. 1 
Do § 21, ods. 1 navrhujeme zapracovať ako ďalší účel prechodného pobytu aj tolerovaný pobyt, udelený príslušníkovi 3. krajiny podľa zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v zn. n. p. – obyčajná pripomienka. 	O 	N 	Vzhľadom na § 27a ods. 1 zákona č. 480/2002 Z. z. to považujeme za duplicitné. 	
PPV 	§ 35 
Do § 35 navrhujeme doplniť ods. 1 písm. a) o ochrannú lehotu, počas ktorej si bude môcť štátny príslušník tretej krajiny v prípade straty zamestnania pohľadať nové zamestnanie – zásadná pripomienka. 

Odôvodnenie: Takáto ochranná lehota zabezpečí dotknutej osobe v prípade náhlej a nepredvídateľnej straty zamestnania nájsť si nové zamestnanie, počas obdobia napr. 2 mesiacov a uplatňuje sa na prípady, keď sa štátny príslušník tretej krajiny nepričinil o stratu zamestnania a nemohol ju ani nijako ovplyvniť. Rovnako takáto lehota minimalizuje zneužitie postavenia zamestnávateľa. 
 	Z 	A 	Ochranná lehota doplnená v § 36 ods. 3 formou nemožnosti zrušiť prechodný pobyt na účel zamestnania počas 30 dní od zániku zamestnania. 	
PPV 	§ 38 ods. 1 písm. a) 
K § 38 ods. 1 písm. a) aktualizovať odkaz na § 37 ods. 6 – obyčajná pripomienka 	O 	A 	Spätný odkaz aktualizovaný. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 16 ods. 4 smernice 2003/109/ES 
Uvedené ustanovenie upravuje možnosť požadovať predloženie určitých dokladov pri žiadosti rodinného príslušníka osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte. Nepovažujeme za vhodné transponovať toto ustanovenie všeobecnými ustanoveniami o udelení prechodného pobytu podľa § 30 a 31 návrhu zákona. V zmysle týchto ustanovení musí osoba preukazovať ďaleko šírší zoznam dokladov ako predpokladá čl. 16 ods. 4 písm. a) až c) smernice 2003/109/ES. Nepovažujeme za vhodné ani potrebné žiadať od rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretích osôb s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte predloženie všetkých dokladov ako pri inom príslušníkovi tretej krajiny, ktorý žiada o povolenie na pobyt. Rodinní príslušníci štátnych príslušníkov tretích osôb s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte sú osobitnou skupinou štátnych príslušníkov tretích krajín a preto navrhujeme v tomto smere zvážiť potrebu osobitných ustanovení transponujúcich osobitné podmienky udeľovania pobytu rodinným príslušníkom štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodovým pobytom v inom členskom štáte. 	O 	A 	Doplnený samostatný druh prechodného pobytu pre osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 16 ods. 2 smernice 2003/109/ES 
Podľa čl. 16 ods. 2 smernice 2003/109/ES môžu osobu s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte Európskej únie doprevádzať alebo pripojiť sa k nej aj členovia rodiny iní ako tí, ktorí sú uvedení v čl. 4 ods. 1 smernice 2003/86/ES. Navrhujeme v tejto súvislosti rozšíriť okruh rodinných príslušníkov, ktorým môže byť udelený pobyt na účel zlúčenia rodiny, ak ide o príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte, nad rámec okruhu vymedzenom podľa § 27 ods. 2 návrhu zákona.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce; ide o dobrovoľnú transpozíciu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 15 ods. 4 smernice 2003/109/ES 
2. K žiadosti o povolenie na pobyt osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom šáte Európskej únie je možné podľa čl. 15 ods. 4 písm. b) smernice 2003/109/ES požadovať doklady preukazujúce prijatie na akreditované zariadenie za účelom štúdií alebo odborného vzdelávania. Uvedené ustanovenie nie je vhodné tranponovať všeobecnými ustanoveniami o udelení prechodného pobytu podľa § 24, 30 a 31 návrhu zákona. V zmysle týchto ustanovení musí osoba preukazovať potvrdenie príslušného orgánu štátnej správy alebo školy o prijatí na štúdium na strednej škole alebo na vysokej škole. Ide o reštriktívne požiadavky vo vzťahu k osobám s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte Európskej únie, keďže smernica 2003/109/ES nepredpokladá len štúdium na strednej či vysokej škole; akreditované štúdium môžu poskytovať aj iné inštitúcie. Žiadame správne tranponovať uvedené ustanovenie smernice 2003/109/ES. Taktiež navrhujeme v tomto smere zvážiť všeobecnú prípomienku k čl. I návrhu zákona. 	O 	ČA 	Doplnený samostatný druh prechodného pobytu pre osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 15 ods. 4 smernice 2003/109/ES 
1. K žiadosti o povolenie na pobyt osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte Európskej únie je možné požadovať doklady preukazujúce v prípade čl. 15 ods. 4 písm. a) bod ii) smernice Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, existenciu pracovnej zmluvy, vyhlásenie od zamestnávateľa, že je osoba prijatá, alebo návrh pracovnej zmluvy. Uvedené ustanovenie nie je vhodné tranponovať všeobecnými ustanoveniami o udelení prechodného pobytu podľa § 23, 30 a 31 návrhu zákona. V zmysle týchto ustanovení musí osoba, ak sa na ňu neaplikuje výnimka podľa § 22 ods. 7 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskroších predpisov, preukazovať povolenie na pobyt. Žiadame správne tranponovať uvedené ustanovenie smernice 2003/109/ES. Taktiež navrhujeme v tomto smere zvážiť všeobecnú prípomienku k čl. I návrhu zákona.  	O 	ČA 	Doplnený samostatný druh prechodného pobytu pre osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 13 ods. 2 smernice 2009/52/ES 
Ustanovenie čl. 13 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/52/ES z 18. júna 2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov, vyžaduje od členských štátov zabezpečiť, aby tretie osoby, ktoré majú legitímny záujem zabezpečiť dodržiavanie smernice 2009/52/ES, mali možnosť zúčastniť sa v mene alebo na podporu nelegálne zamestnaného štátneho príslušníka tretej krajiny s jeho súhlasom na každom správnom alebo občianskoprávnom konaní uskutočňovanom na vykonávanie smernice 2009/52/ES. Sme toho názoru, že uvedené nie je transponované ustanoveniami § 16 a § 17 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov. Je potrebné umožniť tretím osobám s legitímnym záujmom zúčastniť sa na všetkých relevantných konaniach prostredníctom inštitútu zúčastnenej osoby. Zároveň je potrebné zohľadniť súhlas či nesúhlas dotknutého nelegálne zamestnaného štátneho príslušníka tretej krajiny v zmysle uvedeného ustanovenia smernice 2009/52/ES.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 18 smernice 2008/115/ES 
Podľa nášho názoru nejde o dobrovoľnú transpozíciu a uvedené ustanovenie je potrebné transponovať. V prípade, že dôjde k mimoriadnej situácii podľa smernice 2008/115/ES, musí legislatíva členského štátu umožňovať postup v zmysle čl. 18 tejto smernice.  	O 	N 	Ide o dobrovoľnú transpozíciu; v uvedených mimoriadnych situáciách členský štát môže rozhodnúť napr. o predĺžení lehôt súdneho preskúmania. Aj keby u nás nastala takáto mimoriadna situácia, nebude mať SR možnosť predlžovať tieto lehoty a budú sa musieť dodržať, čo považujeme aj v kontexte s čl. 4 smerncie 2008/115/ES za plne vyhovujúce smernici. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 17 ods. 4 smernice 2008/115/ES 
Podľa uvedeného ustanovenia smernice sa maloleté dieťa bez sprievodu v čo najväčšej miere umiestňuje v zariadeniach s personálom a vybavením, v ktorých sa zohľadňujú potreby osôb ich veku. Podľa § 87 ods. 8 návrhu zákona nemožno maloletú osobu, ktorá nemá zákonného zástupcu, zaistiť. Navrhujeme zvážiť spôsob prebratia pojmu „sprievod“, nakoľko pojem zákonný zástupca v zmysle Občianskeho zákonníka môže pôsobiť zbytočne zužujúco. Zároveň je potrebné explicitne uviesť, do akého zariadenia sa umiestňuje maloletá osoba bez sprievodu, resp. ktorá nemá zákonného zástupcu.  	O 	N 	Navhrované znenie považujeme za postačujúce; keďže v SR sa maloletí bez sprievodu nezaisťujú (odovzdávajú sa orgánu sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately), čl. 7 ods. 4 smernice 2008/115/ES možno považovať v kontexte s podmienkami pre zariadenia pre zaistených cudzincov za bezpredmetný. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 16 ods. 1 smernice 2008/115/ES 
Žiadame transponovať druhú vetu uvedeného ustanovenia smernice 2008/115/ES.  	O 	N 	V SR takáto situácia neprichádza do úvahy; zákon neumožňuje umiestniť zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny inam ako do zariadenia na to určeného. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 13 ods. 4 smernice 2008/115/ES 
Upozorňujeme, že na zabezpečenie transpozície uvedeného ustanovenia prostredníctvom odkazu na zákon č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi v znení neskorších predpisov, bude potrebné upraviť tento zákon. Zákon č. 327/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov totiž umožňuje bezplatné poskytnutie právnej pomoci bez skúmania splnenia ostatných podmienok na poskytnutie právnej pomoci len v azylových veciach, medzi ktoré nepatrí konanie o administratívnom vyhostení.  	O 	A 	Novela predmetného zákona, ktorá bude transponovať tento článok, už bola predmetom rokovania Legislatívnej rady vlády SR dňa 17. mája 2011. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 11 ods. 1 smernice 2008/115/ES 
Podľa uvedeného ustanovenia je potrebné pripojiť zákaz vstupu k rozhodnutiu o návrate v dvoch prípadoch. Uvedené ustanovenie nie je správne transponované, nakoľko sa v § 76 ods. 1 návrhu zákona navrhuje len možnosť určiť zákaz vstupu v rozhodnutí o administratívnom vyhostení. Navrhujeme v prípadoch podľa čl. 11 ods. 1 smernice 2008/115/ES stanoviť povinnosť udelenia zákazu vstupu v rozhodnutí o administratívnom vyhostení.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce aj vzhľadom na čl. 4 smernice 2008/115/ES. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 10 ods. 2 smernice 2008/115/ES 
Pred odsunom maloletej osoby bez sprievodu sa orgány členského štátu musia ubezpečiť, že táto osoba bude vrátená členovi rodiny, opatrovníkovi alebo do primeraného prijímacieho zariadenia v treťom štáte. Toto ustanovenie nie je návrhom zákona transponované. Ustanovenie § 82 ods. 8 písm. a) návrhu zákona, podľa ktorého možno dieťa mladšie ako 18 rokov administratívne vyhostiť, ak je to v jeho záujme s odkazom na Dohovor o právach dieťaťa, nie je dostatočnou transpozíciou. Je potrebné doplniť zákonnú povinnosť v zmysle čl. 10 ods. 2 smernice 2008/115/ES. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 9 ods. 2 písm. b) smernice 2008/115/ES 
Možnosť odloženia odsunu na primeranú dobu z technických dôvodov, ako napríklad nedostatok dopravných prostriedkov alebo nemožnosť odsunu z dôvodu nedostatočnej identifikácie sa má transponovať prostredníctvom udelenia tolerovaného pobytu podľa § 57 ods. 2 písm. a) návrhu zákona. Navrhujeme predkladateľovi zvážiť uvedený spôsob transpozície čl. 9 ods. 2 písm. b) smernice 2008/115/ES. V prípade, ak nebude z technických dôvodov možné vykonať rozhodnutie o administratívnom vyhostení je, podľa nášho názoru, vhodnejšie odložiť výkon tohto rozhodnutia podľa § 83 ods. 5 návrhu zákona, než ex lege udeľovať tolerovaný pobyt. V tom prípade, je potrebné doplniť dôvody odloženia výkonu rozhodnutia o administratívnom vyhostení. 
Či už predkladateľ navrhne transpozíciu uvedeného ustanovenia smernice 2008/115/ES v § 57 ods. 2 písm. a) návrhu zákona alebo v § 83 ods. 5 návrhu zákona, žiadame doplniť príslušnú časť dôvodovej správy návrhu zákona a uviesť o aké technické dôvody môže ísť (podľa čl. 9 ods. 2 písm. b) smernice 2008/115/ES môže ísť napr. o nedostatok dopravných prostriedkov alebo nemožnosť dostatočne identifikovať osobu). 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, príloha č. 2 
Žiadame v transpozičnej prílohe uviesť všetky transponované smernice s veľkým začiatočným písmenom a za názvom každej smernice nahradiť bodkočiarku bodkou.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 90 ods. 5 
Podľa čl. 16 ods. 5 smernice 2008/115/ES sa majú štátnym príslušníkom tretích krajín poskytnúť informácie o pravidlách uplatňovaných v danom zariadení a o ich právach a povinnostiach. Táto povinnosť nie je transponovaná návrhom zákona. Navrhujeme zvážiť transponovanie tejto povinnosti prostredníctvom zverejnenia vnútorného poriadku zariadenia v určitých jazykových mutáciách v priestoroch zariadenia, prípadne doplnením povinnosti poučiť príslušníka tretej krajiny o pravidlách zariadenia a o jeho právach a povinnostiach v § 88 ods. 1 návrhu zákona.  	O 	A 	Doplnená povinnosť poučiť zaisteného štátneho príslušníka tretej osoby o jeho právach a povinnostiach. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 88 ods. 1 písm. g) 
Žiadame doplniť uvedené ustanovenie návrhu zákona v zmysle čl. 16 ods. 4 smernice 2008/115/ES, ktoré vyžaduje od členských štátov umožniť vstup príslušným vnútroštátnym, medzinárodným a mimovládnym organizáciám. Medzinárodná organizácia pre migráciu je len jednou z možných medzinárodných organizácií, ktoré majú mať umožnený vstup do zariadenia. Návrh zákona opomína iné medzinárodné medzivládne organizácie.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 87 ods. 2 
Podľa čl. 3 ods. 7 smernice 2008/115/ES je jednou z definičných prvkov „rizika úteku“ aj „existencia dôvodov, ktoré vychádzajú z objektívnych kritérií vymedzených zákonom“. Definícia rizika úteku v § 87 ods. 2 návrhu zákona predpokladá existenciu „dôvodnej obavy“ bez konkretizovania kritérií, faktorov či prvkov, ktoré môžu mať objektívny vplyv na vznik dôvodnej obavy. Navrhujeme preto doplniť uvedené ustanovenie návrhu zákona, nakoľko smernica 2008/115/ES priamo predpokladá zákonné vymedzenie predmetných kritérií.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 87 ods. 1 
Za slová „osobitného predpisu“ v § 87 ods. 1 písm. b) a c) návrhu zákona žiadame doplniť poznámky pod čiarou s odkazmi na príslušné osobitné predpisy.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 82 ods. 3 
2. Predkladateľ umožňuje obmedziť určitým spôsobom odôvodnenie rozhodnutia o administratívnom vyhostení, len ak štátny príslušník tretej krajiny vážne ohrozuje bezpečnosť štátu. Keďže čl. 12 ods. 1 smernice 2008/115/ES explicitne umožňuje obmedziť odôvodnenie najmä na účely zaistenia národnej bezpečnosti, obrany, verejnej bezpečnosti, vyšetrovania, odhaľovania a stíhania trestných činov, navrhujeme doplniť možnosti, kedy je možné obmedziť odôvodnenie rozhodnutia o administratívnom vyhostení.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce, ide o možnosť pre členský štát. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 82 ods. 3 
1. V zmysle čl. 12 ods. 1 smernice 2008/115/ES možno v rozhodnutí o návrate, o zákaze vstupu a o odsune obmedziť informácie týkajúce sa skutkových dôvodov. Predkladateľ navrhuje obmedziť informácie na celé odôvodnenie, t. j. obmedziť informácie o skutkových no i o právnych dôvodoch na vydanie rozhodnutia o administratívnom vyhostení. Uvedený spôsob transpozície považujeme za nesprávny. Žiadame preformulovať § 82 ods. 3 návrhu zákona v zmysle smernice.  	O 	N 	Ide o prebratie súčasného znenia, ktoré považujeme za postačujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 81 ods. 2 a ods. 6 
Uvedené ustanovenia návrhu zákona upravujú paušálnu dĺžku zákazu vstupu podľa toho na základe akého dôvodu sa zákaz vstupu udeľuje. Upozorňujeme, že čl. 11 ods. 2 smernice 2008/115/ES požaduje, aby sa dĺžka zákazu vstupu určovala „s náležitým zohľadnením všetkých relevantných okolností konkrétneho prípadu“. Navrhujeme preto doplniť návrh zákona o možnosť zohľadnenia okolností konkrétneho prípadu pri určení dĺžky zákazu vstupu, resp. zaviesť pri jednotlivých dôvodoch udelenia zákazu vstupu určité rozpätie pre stanovenie doby zákazu vstupu.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 83 ods. 6 
Navrhujeme nahradiť slovo „poskytne“ slovom „vydá“.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 83 ods. 5 
2. Nakoľko je možnosť predĺženia lehoty na vycestovanie upravená v § 82 ods. 1 návrhu zákona, je potrebné upraviť vnútorný odkaz v § 83 ods. 5 písm. c) návrhu zákona.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 83 ods. 5 
1.V § 83 ods. 5 písm. b) návrhu zákona navrhujeme doplniť za slová „prekážky vyhostenia“ slová „podľa § 80“.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 82 ods. 7 
Uvedeným ustanovením sa má, okrem iného, zabezpečiť tranpozícia čl. 22 smernice 2003/109/ES. Upozorňujeme na terminologickú nejednotnosť, keď ustanovenie § 82 ods. 7 návrhu zákona hovorí o „štátnych príslušníkoch tretej krajiny s dlhodobým pobytom“ a napr. ustanovenie § 82 ods. 9 návrhu zákona hovorí o „štátnom príslušníkovi tretej krajiny, ktorý má postavenie osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte Európskej únie“. Vzhľadom na zavedenie legislatívnej skratky v § 41 ods. 2 písm. c) návhru zákona nie je jasné, či ide o totožnú skupinu subjektov. V každom prípade navrhujeme predkladateľovi rozšíriť okruh skutočností, kedy je možné rozhodnúť o administratívnom vyhostení štátneho príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte vzhľadom na možnosti čl. 22 ods. 1 písm. a) až b) smernice 2003/109/ES.  	O 	ČA 	Text upresnený, aby bolo zrejmé, že ide o dve rozdielene skupiny osôb. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 57 ods. 2 písm. c) 
Vzhľadom na znenie čl. 11 ods. 3 smernice 2008/115/ES žiadame zvážiť podmienky udelenia tolerovaného pobytu osobe, ktorá je obeťou obchodovania s ľuďmi. Uvedené ustanovenie smernice nepredpokladá splnenie všetkých podmienok uvedených v § 58 ods. 12 návrhu zákona na to, aby sa udelil zákaz vstupu, resp. tolerovaný pobyt v zmysle návrhu zákona. Bolo by vhodné vytvoriť nový odsek v § 57 návrhu zákona, podľa ktorého sa tolerovaný pobyt udelí obeti obchodovania s ľuďmi, ak nepredstavuje hrozbu pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť.  	O 	N 	Čl. 11 ods. 3 smernice 2008/115/ES neupravuje podmienky udelenia alebo zrušenia tolerovaného pobytu obetiam obchodovania s ľuďmi, ale ukladanie a zrušenie zákazu vstupu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 45 ods. 2 
Navrhujeme predkladateľovi doplniť uvedené ustanovenie tak, aby bolo explicitne možné udeliť trvalý pobyt aj z humanitárnych dôvodov. Túto možnosť predpokladá čl. 6 ods. 4 smernice 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. Alternatívne navrhujeme doplniť dôvodovú správu k § 45 ods. 2 návrhu zákona.  	O 	ČA 	Možnosti udelenia trvalého pobytu bez splnenia podmienok rozšírené o osobu bez štátnej príslušnosti a maloletú osobu, čo spolu s dôvodmi hodnými osobitného zreteľa a dôvodmi na udelenie tolerovaného pobytu považujeme za dostatočné naplnenie čl. 6 ods. 4 smernice 2008/115/ES. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 32 ods. 3 písm. b) 
Navrhujeme zvážiť potrebu doplniť § 32 ods. 3 písm. b) návrhu zákona o explicitné ustanovenie čl. 17 ods. 2 smernice 2003/109/ES vo vzťahu k žiadosti rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte.  	O 	N 	Policajný útvar môže zamietnuť žiadosť len z dôvodov uvedených v zákone (čl. 2 ods. 2 Ústavy SR), keďže ekonomické dôvody nie sú uvedené medzi týmito dôvodmi, vyplýva z toho, že nemožno z týchto dôvodov žiadosť zamietnuť. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 33 ods. 1 písm. d) 
Obdobne ako v druhej pripomienke k čl. I, § 31 ods. 7 návrhu zákona je aj § 33 ods. 1 písm. d) návrhu zákona potrebné doplniť tak, aby sa vzťahoval aj na rodinného príslušníka štátneho príslušníka tretej krajiny s postavením osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte. Uvedenú zmenu je potrebné vykonať na tranpozíciu čl. 19 ods. 3 smernice 2003/109/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 31 ods. 7 
2. Ustanovenie § 31 ods. 7 návrhu zákona je potrebné v poslednej vete za bodkočiarkou doplniť tak, aby sa výnimka vzťahovala aj na rodinného príslušníka štátneho príslušníka tretej krajiny s postavením osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte. Uvedenú zmenu je potrebné vykonať na tranpozíciu čl. 18 ods. 3 smernice 2003/109/ES. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 31 ods. 7 
1. Považujeme za potrebné transponovať čl. 18 ods. 2 smernice 2003/109/ES, ktorý stanovuje aké choroby môžu byť základom pre odmietnutie povolenia vstupu alebo odmietnutie práva na pobyt rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte. Ustanovenie § 31 ods. 7 návrhu zákona požaduje potvrdenie o tom, že osoba netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie. Žiadame pri žiadosti o prechodný pobyt rodinných príslušníkov osôb s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte tranponovať rámec ochorení, ktoré môžu verejné zdravie ohroziť, resp. odkázať na ustanovenie právneho predpisu, ktorý vymedzuje predmetnú skupinu chorôb v súlade s čl. 18 ods. 2 smernice 2003/109/ES.  	O 	ČA 	Doplnené splnomocňovacie ustanovenie pre Ministerstvo zdravotníctva SR, ktoré vykonávacím predpisom ustanoví aj zoznam chorôb ohrozujúcich verejné zdravie (§ 125 ods. 2). 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 31 ods. 3 
2. Zároveň žiadame vo vzťahu k preukazovaniu bezúhonnosti zvážiť potrebu úpravy výnimky podľa § 31 ods. 3 návrhu zákona aj pri iných skupinách štátnych príslušníkov tretích krajín upravených záväznými aktmi Európskej únie preberanými návrhom zákona. Žiadame v tomto smere doplniť osobitnú časť dôvodovej správy, ktorá žiadnym spôsobom neodôvodňuje výber subjektov subsumovaných pod výnimku.  	O 	ČA 	Nekonkrétna pripomienka; nie je zremé, o aké skupiny štátnych príslušníkov tretej krajiny má ísť. Dôvodová správa doplnená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 31 ods. 3 
1. Žiadame doplniť § 31 ods. 3 návrhu zákona aj o rodinných príslušníkov štátnych príslušníkov tretej krajiny s dlhodobým pobytom v zmysle čl. 16 smernice 2003/109/ES, ktorá nepredpokladá predloženie potvrdenia o bezúhonnosti u týchto rodinných príslušníkov. Vzhľadom na to, že ide o osoby, ktoré už v prvom štáte dlhodobého pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny tvorili rodinu, ide o osoby s určitou formou pobytu v prvom členskom štáte Európskej únie, na ktorých nie je potrebné vzťahovať režim ako na iných štátnych príslušníkov tretích krajín. Navrhujeme v tomto smere zvážiť všeobecnú pripomienku k čl. I návrhu zákona.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 30 ods. 8 
V zmysle čl. 16 ods. 3 smernice Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom sa majú na žiadosti o povolenie na pobyt členov rodiny štátneho príslušníka tretej krajiny s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte Európskej únie vzťahovať ustanovenia čl. 15 ods. 1 smernice 2003/109/ES. Žiadame preto doplniť § 30 ods. 8 návrhu zákona tak, aby sa vzťahoval aj na rodinných príslušníkov osôb z tretích krajín s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte, ak žiadajú o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny. Na rodinného príslušníka osoby z tretej krajiny, ktorý má záujem o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny, nie je vhodné uplatňovať všeobecné ustanovenia § 30 návrhu zákona. Navrhujeme v tomto smere zvážiť všeobecnú prípomienku k čl. I návrhu zákona.  	O 	A 	Doplnený samostatný druh prechodného pobytu pre osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 4 
Ustanovenie § 4 ods. 3 až 7 návrhu zákona upravuje podmienky na vydanie povolenia na prevádzakovanie hraničného priechodu na vonkajšej hranici, ktorým je verejné letisko, ktorému bolo udelené povolenie na prevádzkovanie letov do tretích krajín alebo letov z tretích krajín. Podmienky udelenia tohto povolenia, ako aj procesnú stránku jeho udeľovania upravuje zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Sme toho názoru, že nie je správne upravovať povinnosti Leteckého úradu Slovenskej republiky pred vydaním povolenia podľa § 48 zákona č. 143/1998 Z. z. v inom právnom predpise. Navrhujeme preto zvážiť potrebu úpravy predmetných ustanovení návrhu zákona priamou novelou leteckého zákona, čím sa zamedzí nepriamej novele tohto zákona.  	O 	N 	Takáto legislatívna forma sa predkladá na základe dohody s gestorom leteckého zákona - ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 2 ods. 2 psím. m) 
Žiadame upraviť definíciu „ohrozenia verejného poriadku“, ktorá je značne rozsiahla a tým zároveň značne zužujúca vo vzťahu k rozhodovacej činnosti o pobyte cudzincov. Každý, kto sa dopustí priestupku podľa návrhu zákona alebo podľa § 47 ods. 1 písm. a), d), f) až j) zákona č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov ohrozuje v zmysle návrhu zákona verejný poriadok. Zároveň je možné subsumovať pod tento pojem aj iné konanie. Sme toho názoru, že definovanie pojmu bez vymedzenia jeho definičných znakov a len prostredníctvom jedného príkladného ustanovenia, nie je prípustné. Pri vymedzovaní pojmu rozhodujúceho pre postavenie občana Európskej únie alebo štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý navyše nie je explicitne definovaný právne záväznými aktmi Európskej únie, je potrebné osobitne prihliadať na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie. Z uvedeného dôvodu upozorňujeme predkladateľa napr. na rozsudok Súdneho dvora Európskej únie zo dňa 4. októbra 2007 vo veci C-349/06 Murat Polat v Stadt Russelsheim, podľa ktorého je v rámci konceptu verejného poriadku potrebné, okrem narušenia spoločenského poriadku akýmkoľvek porušením zákona, identifikovať skutočnú a dostatočne závažnú hrozbu základným záujmom spoločnosti (Murat Polat v Stadt Russelsheim, ods. 34). V tomto smere napr. aj čl. 17 ods. 1 smernice 2003/109/ES vyžaduje, aby členské štáty pri prijímaní rozhodnutia o odmietnutí žiadosti o povolenie pobytu zvážili závažnosť alebo druh trestného činu proti verejnému poriadku alebo bezpečnosti štátu spáchaného dotknutou osobou alebo zvážili závažnosť nebezpečenstva, ktoré hrozí od dotknutej osoby. Uvedené prvky sa majú v zmysle § 11 a § 53 návrhu zákona zvážiť len vo vzťahu k občanom Európskej únie alebo štátnym príslušníkom tretích krajín žiadajúcim o dlhodobý pobyt. Navrhujeme preto upraviť definíciu § 2 ods. 2 písm. m) návrhu zákona tak, aby upravovala definičné prvky tohto ohrozenia. Tento spôsob umožní napr. aj zhodnotiť prvok ohrozenia verejného poriadku vo vzťahu k priestupkom, ktoré nie sú v § 2 ods. 2 písm. m) návrhu zákona uvedené, a vo vzťzahu k trestným činom. Taktiež žiadame v tomto smere výraznejšie doplniť osobitnú časť dôvodovej správy, zo súčasného znenia ktorej nie je zrejmé, akými úvahami sa predkladateľ uberal pri definovaní predmetného pojmu.  	O 	ČA 	Definícia ohrozenia verejného poriadku upravená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, § 2 ods. 2 písm. a) 
V rámci definície asistovaného dobrovoľného návratu je potrebné uviesť vládu Slovenskej republiky s malým písmenom.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, všeobecne 
2. Vo vzťahu k štátnym príslušníkom s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte a vo vzťahu k rodinným príslušníkom týchto osôb navrhujeme zvážiť potrebu osobitných ustanovení transponujúcich osobitné podmienky udeľovania pobytu týmto osobám v zmysle smernice Rady 2003/109/ES z 25. novembra 2003 o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom. Na viacerých miestach nie je vhodné uplatňovať na tieto osoby všeobecné ustanovenia o udelení prechodného pobytu podľa § 30 a § 31 návrhu zákona, nakoľko tieto ustanovenia idú nad rámec smernice 2003/103/ES.  	O 	A 	Doplnený samostatný druh prechodného pobytu pre osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte EÚ. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, všeobecne 
1. Vo viacerých ustanoveniach návrhu zákona sa nekoherentne používajú pojmy ako „maloleté dieťa“ (napr. 57 ods. 1), „maloletý“ (napr. § 110 ods. 6), „maloletý príslušník tretej krajiny“ (napr. § 87 ods. 8), „štátny príslušník tretej krajiny mladší ako 15 rokov“ (napr. 94 ods. 2), „dieťa mladšie ako 18 rokov“ (napr. § 82 ods. 8). Je potrebné tieto pojmy zjednotiť v prípadoch, kedy sa v zmysle transponovaných smerníc preberajú ustanovenia týkajúce sa rovnakej skupiny „maloletých osôb“.  	O 	ČA 	Terminológia upravená tam, kde to bolo v rámci kontextu vhodné. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 108 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 82 
Navrhujeme vypustiť slová „v znení zákona č. 528/2003 Z. z.“ a nahradiť ich slovami „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie nemalo viac novelizácií. 	
NKÚ SR 	K § 69 ods. 15 
Navrhujeme nad slovo „konaní“ umiestniť odkaz 39. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 79 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 70 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „ v znení zákona č. 560/2008 Z. z.“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 67 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenia ešte neboli novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 62 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Uvedené ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 52 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 48 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 44 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení zákona č. 344/2007 Z. z.“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 31 

Navrhujeme na konci vety vložiť slová „ v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 15 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „ v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie ešte nebolo novelizované. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 10 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení zákona č. 127/2005 Z. z.“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	ČA 	Poznámka pod čiarou bola zaktualizovaná. 	
NKÚ SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 7 
Navrhujeme na konci vety vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Predmetné ustanovenia ešte neboli novelizované. 	
GP SR 	Všeobecne 
K návrhu zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov neuplatňujeme ani formálne, ani vecné pripomienky. 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Návrh zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 
Konfederácia odborových zväzov SR nemá pripomienky k návrhu zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A 	 	
SIS 	všeobecná pripomienka 
Po posúdení predloženého návrhu zákona možno konštatovať, že v ňom absentujú povinnosti Slovenskej informačnej služby, ktoré sú v súčasnosti ustanovené v § 80 ods. 11 zákona č. 48/2002 Z. z., s čím Slovenská informačná služba zásadne nesúhlasí. Rovnako v návrhu zákona absentujú oprávnenia Policajného zboru zrušiť cudzincovi udelené povolenia na zdržiavanie sa na území SR z bezpečnostných dôvodov. Z tohto dôvodu zásadne žiadame zachovanie status quo a dopracovanie predloženého návrhu zákona v tomto rozsahu. 	Z 	A 	 	
SIS 	Čl. I § 53 ods. 4 
Čl. I § 53 ods. 4 žiadame preformulovať tak, aby neobmedzoval možnosti Slovenskej republiky zamietnuť žiadosť o udelenie dlhodobého pobytu len z dôvodu už spáchaného trestného činu. 

Odôvodnenie: Podľa § 53 ods. 3 písm. c) policajný útvar zamietne žiadosť o udelenie dlhodobého pobytu, ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny ohrozí bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok. Avšak podľa odseku 4 musí policajný útvar postupujúci podľa odseku 3 musí mieru ohrozenia posudzovať len z hľadiska už spáchaného trestného činu. Zo smernice Rady 2003/109/ES však vyplýva, že členské štáty pri posudzovaní tohto dôvodu na zamietnutie žiadosti majú z neho vyplývajúce riziko posudzovať z dvoch odlišných a na sebe nezávislých aspektov: z aspektu nebezpečnosti trestného činu proti verejnému poriadku alebo proti bezpečnosti štátu a z aspektu nebezpečenstva, ktoré hrozí od žiadateľa. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SIS 	Čl. I § 55 ods. 1 
V Čl. I § 55 ods. 1 navrhujeme vložiť nové písmeno e), ktoré znie: 
„e) zistí skutočnosti, ktoré sú dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu.“. 

Odôvodnenie: V nadväznosti na doterajšie skúsenosti Slovenskej informačnej služby v rámci poskytovania súčinnosti MV SR a Policajnému zboru považujeme za potrebné, aby dôvodom na zrušenie dlhodobého pobytu bolo aj zistenie skutočností, ktoré by boli pre policajný útvar dôvodom na zamietnutie žiadosti o povolenie dlhodobého pobytu podľa § 53 ods. 3, a to najmä existencia dôvodného podozrenia, že štátny príslušník tretej krajiny ohrozí bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok, či už by skutočnosti vedúce k podozreniu existovali už pri udeľovaní dlhodobého pobytu, ale neboli v tom čase známe policajnému útvaru, alebo by nastali až po udelení dlhodobého pobytu. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce; ohrozenie bezpečnosti štátu alebo verejného poriadku je dôvodom na administratívne vyhostenie, čím automaticky zaniká aj dlhodobý pobyt. 	
SIS 	Čl. I § 75 
V Čl. I § 75 navrhujeme vložiť nový odsek 12, ktorý znie: 

„(12) Slovenská informačná služba je na účely plnenia úloh podľa tohto zákona oprávnená spracúvať osobné údaje podľa odseku 1 a 2; na tento účel sa umožní Slovenskej informačnej službe vstup do informačných systémov.“. 

Odôvodnenie: Navrhovanou zmenou sa zachová v súčasnosti platné oprávnenie Slovenskej informačnej služby spracúvať osobné údaje o cudzincoch, ktoré jej v súlade s § 75 ods. 5 a 7 poskytne ministerstvo vnútra alebo policajný útvar na plnenie úloh podľa tohto zákona (vydávanie vyjadrení na základe žiadosti policajného útvaru). 
 	Z 	A 	 	
SIS 	Čl. I § 82 
V Čl. I § 82 navrhujeme vypustiť odsek 3. Odseky 4 až 9 sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s pripomienkou k § 119 	Z 	A 	 	
SIS 	Čl. I § 119 
Text § 119 navrhujeme označiť ako odsek 1 a vložiť zaň nový odsek 2, ktorý znie: 

„(2) V odôvodnení rozhodnutia policajného útvaru o 
a) zamietnutí žiadosti o udelenie prechodného pobytu podľa § 32 ods. 3 písm. b), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu, 
b) zrušení prechodného pobytu podľa § 35 ods. 1 písm. b), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu, 
c) zamietnutí žiadosti o vydanie modrej karty podľa § 38 ods. 1 písm. c), ak je štátny príslušník tretej krajiny hrozbou pre bezpečnosť štátu, 
d) zamietnutí žiadosti o obnovenie modrej karty alebo o odňatí modrej karty podľa § 40 ods. 1 písm. d), ak je držiteľ modrej karty hrozbou pre bezpečnosť štátu, 
e) zamietnutí žiadosti o udelenie trvalého pobytu podľa § 47 ods. 2 písm. c), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu, 
f) zrušení trvalého pobytu podľa § 49 ods. 1 písm. a), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu, 
g) zamietnutí žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu podľa § 53 ods. 3 písm. c), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny ohrozí bezpečnosť štátu, 
h) zrušení dlhodobého pobytu podľa § 55 ods. 1 písm. e), ak je dôvodné podozrenie, že štátny príslušník tretej krajiny ohrozí bezpečnosť štátu, 
i) zrušení tolerovaného pobytu podľa § 60 ods. 1 písm. b), ak štátny príslušník tretej krajiny ohrozuje bezpečnosť štátu, 
j) administratívnom vyhostení podľa § 81 ods. 1 písm. a) alebo podľa § 81 ods. 1 písm. b), ak štátny príslušník tretej krajiny ohrozuje bezpečnosť štátu, 
policajný útvar uvedie iba skutočnosť, že ide o bezpečnostný záujem Slovenskej republiky.“. 

Odôvodnenie: cieľom pripomienky je zachovanie filozofie doteraz platnej právnej úpravy vo vzťahu k odôvodňovaniu zamietavých rozhodnutí v tých prípadoch, keď žiadateľ predstavuje nebezpečenstvo pre bezpečnosť štátu. V § 82 ods. 3 totiž predkladateľ návrhu zákona predpokladá uvádzanie iba skutočnosti, že ide o bezpečnostný záujem SR v odôvodnení rozhodnutia len v prípade rozhodnutí o administratívnom vyhostení. V platnom zákone č. 48/2002 Z. z. sa však ustanovenie § 78 ods. 2 umožňujúce v odôvodnení rozhodnutia uviesť len že ide o bezpečnostný záujem SR, vzťahuje aj na rozhodnutia o zamietnutí žiadosti o udelenie povolenia na prechodný resp. trvalý pobyt. 
Obmedzený rozsah odôvodnenia rozhodnutia je ospravedlniteľný dôvodmi ochrany utajovaných skutočností. Informácie postupované policajnému útvaru na účely vydania administratívnoprávneho rozhodnutia sú informáciami získanými spravodajskou činnosťou, a ako také požívajú ochranu poskytovanú zákonom č. 215/2004 Z. z. V prípade uvedenia týchto informácií v odôvodnení rozhodnutia, ktoré je neutajovanou písomnosťou by mohlo dôjsť k vyzradeniu utajovaných skutočností nepovolanej osobe a vzniku administratívnoprávnej, resp. trestnoprávnej zodpovednosti. 
Tak tomu je nielen v prípade rozhodnutí o administratívnom vyhostení, ale aj v prípade iných rozhodnutí, v ktorých je zákonným dôvodom na ich vydanie skutočnosť predstavujúca bezpečnostnú hrozbu pre štát. 
V tejto súvislosti si dovoľujeme poukázať na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý v rozhodnutiach Rowe a Davis v. Spojené kráľovstvo, Fitt v. Spojené kráľovstvo, Jasper v. Spojené kráľovstvo, P.G. a J.H. v. Spojené kráľovstvo konštatoval, že právo na oznámenie všetkých dôkazov nie je právom absolútnym a môže podliehať obmedzeniam, ak sú sledované legitímne ciele akou je ochrana utajovaných informácií. V niektorých prípadoch môže byť nevyhnuté zatajiť účastníkovi konania ako aj právnemu zástupcovi určité dôkazy. V takom prípade procesné záruky obmedzenia oznámenia dôkazov vykonáva súd, pričom súd posudzuje tieto obmedzenia aj z hľadiska prípadného rozporu so spravodlivosťou resp. rovného postavenia účastníkov v sporovom konaní. 
Preto navrhujeme, aby zákon umožnil v odôvodnení uviesť len odkaz na zákonom vymedzený dôvod na zamietnutie žiadosti alebo odňatie oprávnenia aj v prípade ďalších špecifikovaných rozhodnutí, pri ktorých zákon uvádza ako dôvod na ich vydanie existujúce alebo potenciálne ohrozenie bezpečnosti štátu, čím sa prevezme v súčasnosti už platná právna úprava. 
 	Z 	A 	 	
SIS 	Čl. I § 125 
V Čl. I § 125 navrhujeme vložiť nový odsek 12, ktorý znie: 

„(12) Policajný útvar si na posúdenie žiadosti o udelenie prechodného pobytu, žiadosti o vydanie modrej karty, žiadosti o udelenie trvalého pobytu a žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu vyžiada vyjadrenie Slovenskej informačnej služby, ktorá svoje vyjadrenie zašle policajnému útvaru do desiatich dní od doručenia žiadosti o vyjadrenie.“. 

Odôvodnenie: Účelom návrhu je zachovať aj v novej zákonnej úprave vyžadovanie si vyjadrení Slovenskej informačnej služby v rámci konaní o žiadostiach o udelenie pobytu (§ 80 ods. 11 zákona č. 48/2002 Z. z.) s cieľom zachovať čo najširší rozsah prameňov poznatkov pre čo najobjektívnejšie posúdenie žiadosti a eliminovať riziko udelenia oprávnenia zdržiavať sa legálne na území SR bezpečnostne rizikovej osobe. 
Práve Slovenská informačná služba disponuje informáciami dôležitými pre posúdenie existencie bezpečnostného rizika a zohľadnení bezpečnostného hľadiska v rozhodovacom procese (ako jedného z kritérií posudzovaných v konaní), ale aj ďalších zákonných prekážok pre udelenie pobytu žiadateľovi. Preto je vhodné priamo v zákone ustanoviť obligatórne posudzovanie bezpečnostných rizík spojených s pobytom žiadateľa Slovenskou informačnou službou, a to formou vyžadovania si vyjadrenia Slovenskej informačnej služby k žiadosti orgánom, ktorý žiadosť posudzuje. Lehota na vyjadrenie sa navrhuje zachovať v súčasnej podobe, teda 10 dní od doručenia žiadosti o vyjadrenie. 
 	Z 	A 	 	
SIS 	Čl. I § 35 ods. 2 a § 49 ods. 2 
Čl. I § 35 ods. 2 a § 49 ods. 2 žiadame preformulovať a zosúladiť s dikciou smernice Rady 2003/86/ES tak, aby nešlo o zákaz možnosti zrušenia, ale o možnosť posúdiť tieto aspekty a prihliadnuť na ne v rámci rozhodovacieho konania. 

Odôvodnenie: podľa predloženého návrhu zákona nemožno zrušiť prechodný alebo trvalý pobyt vtedy, ak by dôsledky takéhoto zrušenia boli neprimerané dôvodu zrušenia tohto pobytu najmä s ohľadom na súkromný a rodinný život štátneho príslušníka a to aj vtedy, ak takáto osoba prestavuje riziko pre bezpečnosť štátu a verejný poriadok. Podľa vyššie citovanej smernice však súkromný a rodinný život nie je na prekážku zrušenia už udeleného pobytu, nakoľko v rámci tohto rozhodovacieho procesu sa má iba náležite zohľadniť charakter a povinnosť rodinných vzťahov osoby a existenciu väzieb s krajinou pôvodu. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
SIS 	Čl. I § 10  
V čl. I § 10 navrhujeme na konci odseku 6 pripojiť vetu, ktorá znie: „Záznam získaný použitím technického prostriedku možno použiť aj na účely operatívno-pátracej činnosti.X)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x) znie: „X) § 38a zákona č. 171/1993 Z. z.“. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za nevyhnutné. 	
SIS 	Čl. I § 15 ods. 2 
V Čl. I § 15 ods. 2 navrhujeme za slovom „republike“ vložiť slová „alebo ak ide o udelenie národného víza v bezpečnostnom záujme Slovenskej republiky“. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce - možnosť udeliť národné vízum, ak je to v záujme SR v sebe subsumuje aj bezpečnostný záujem SR. 	
SIS 	Čl. I § 42 
Čl. I § 42 navrhujeme doplniť odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Ministerstvo vnútra môže udeliť trvalý pobyt na päť rokov aj bez splnenia podmienok podľa odseku 1, ak je to potrebné na poskytovanie ochrany a pomoci svedkovi podľa osobitného predpisu74) alebo na návrh Slovenskej informačnej služby z dôvodu bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky.“. 
 	O 	A 	 	
ÚOOÚ 	celý navrhovaný materiál 
Zásadná pripomienka: V celom Navrhovanom materiáli požadujeme doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb v žiadostiach na účely konaní podľa Navrhovaného materiálu. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 428/2002 Z. z.“) podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval podstatné náležitosti zakotvené v ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. Ani odkaz ustanovenia § 125 ods. 8 Navrhovaného materiálu, podľa ktorého úradné tlačivá vydáva Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, nie je možné v danom prípade považovať za dostačujúci a zoznamy spracúvaných osobných údajov je nevyhnutné zapracovať či už priamo do ustanovení Navrhovaného materiálu alebo formou príloh jednotlivých tlačív k návrhu zákona. Nie je však ani možné ponechať ustanovenia uvedených obsahových náležitostí na právnu normu nižšej právnej sily ako je zákon. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	ČA 	Vzory žiadosti z dôvodu flexibility a viacjazyčnosti nie je vhodné upravovať ako prílohy k zákonu; spresnené znenie § 128. 	
ÚOOÚ 	§ 17 ods. 2 
Zásadná pripomienka: V čl. I. v ustanovení § 17 ods. 2 Navrhovaného materiálu požadujeme vymenovať „ďalšie doklady“ potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Z dôvodu ochrany osobných údajov, ktoré sú obsiahnuté aj v dokladoch tvoriacich prílohy k žiadosti o udelenie národného víza, je nevyhnutné, aby ich spracúvanie bolo v súlade s ustanovením § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., teda na základe osobitného zákona. Z uvedeného dôvodu požadujeme, aby ustanovenie § 17 ods. 2 Navrhovaného materiálu obsahovalo zoznam všetkých príloh, ktoré sa prikladajú k žiadosti o udelenie národné víza. 
 	Z 	N 	Od zásadnej pripomienky ustúpené po vysveltení; ide o obdobné ustanovenia ko je § 31 ods. 1 a 4 a § 37 správneho poriadku. 	
ÚOOÚ 	§ 52 ods. 3 
Zásadná pripomienka: V čl. I. v ustanovení § 52 ods. 3 Navrhovaného materiálu požadujeme doplniť rozmer fotografie zobrazujúcej aktuálnu podobu žiadateľa, ktorú je potrebné priložiť k žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Žiadateľ v konaniach podľa Navrhovaného materiálu k žiadostiam prikladá aj fotografiu zobrazujúcu jeho aktuálnu podobu, avšak v prípade navrhovaného ustanovenia § 52 ods. 3 rozmer fotografie nie je legislatívne upravený. Z uvedeného dôvodu jej rozmer požadujeme doplniť aj pre podávanie žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu štátnym príslušníkom tretej krajiny. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 65 ods. 11 
Zásadná pripomienka: V čl. I. v ustanovení § 65 ods. 11 Navrhovaného materiálu požadujeme doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb v doklade o pobyte s názvom „Pobytový preukaz občana EÚ“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že uvedené spracúvanie osobných údajov bude realizované na základe osobitného zákona, je potrebné, aby gestor v súlade s ustanovením § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. v Navrhovanom materiáli ustanovil zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval vyššie uvedené podstatné náležitosti zakotvené v ustanovené § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., a teda aj zoznam osobných údajov. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Doplnený § 73 ods. 10 o odkaz na nariadenie č. 1030/2002, ktoré upravuje aké náležitosti má doklad o pobyte. 	
ÚOOÚ 	§ 66 ods. 7 
Zásadná pripomienka: V čl. I. v ustanovení § 66 ods. 7 Navrhovaného materiálu požadujeme doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb v doklade o pobyte s názvom „Pobytový preukaz občana EÚ“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že uvedené spracúvanie osobných údajov bude realizované na základe osobitného zákona, je potrebné, aby gestor v súlade s ustanovením § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. v Navrhovanom materiáli ustanovil zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval vyššie uvedené podstatné náležitosti zakotvené v ustanovené § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., a teda aj zoznam osobných údajov. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Doplnený § 73 ods. 10 o odkaz na nariadenie č. 1030/2002, ktoré upravuje aké náležitosti má doklad o pobyte. 	
ÚOOÚ 	§ 69 ods. 10 
Zásadná pripomienka: V čl. I v ustanovení § 69 ods. 10 Navrhovaného materiálu požadujeme doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb v doklade o pobyte s názvom „Pobytový preukaz rodinného príslušníka občana EÚ“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že uvedené spracúvanie osobných údajov bude realizované na základe osobitného zákona, je potrebné, aby gestor v súlade s ustanovením § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. v Navrhovanom materiáli ustanovil zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval vyššie uvedené podstatné náležitosti zakotvené v ustanovené § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., a teda aj zoznam osobných údajov. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Doplnený § 73 ods. 10 o odkaz na nariadenie č. 1030/2002. 	
ÚOOÚ 	§ 70 ods. 7 
Zásadná pripomienka: V čl. I v ustanovení § 70 ods. 7 Navrhovaného materiálu požadujeme doplniť obsahové náležitosti určujúce zoznam osobných údajov fyzických osôb v doklade o pobyte s názvom „Pobytový preukaz rodinného príslušníka občana EÚ“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na to, že uvedené spracúvanie osobných údajov bude realizované na základe osobitného zákona, je potrebné, aby gestor v súlade s ustanovením § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. v Navrhovanom materiáli ustanovil zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je preto potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval vyššie uvedené podstatné náležitosti zakotvené v ustanovené § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., a teda aj zoznam osobných údajov. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Doplnený § 73 ods. 10 o odkaz na nariadenie č. 1030/2002, ktoré upravuje aké náležitosti má doklad o pobyte. 	
ÚOOÚ 	§ 72 
Zásadná pripomienka: V čl. I v ustanovení § 72 Navrhovaného materiálu požadujeme zosúladiť odsek 2 s odsekom 9. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Ustanovenie § 72 ods. 2 Navrhovaného materiálu odkazuje na priamo vykonateľné Nariadenie Rady (ES) č. 1030/2002 z 13. júna 2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích štátov (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap.19/zv.04) v platnom znení, ktoré obsahuje zoznam osobných údajov o štátnom príslušníkovi tretej krajiny, ktoré sa v doklade o pobyte uvádzajú. Podľa uvedeného nariadenia je členský štát povinný vydať jednotný formát povolení na pobyt do jedného roka od prijatia doplňujúcich ochranných znakov a ďalších požiadaviek v zmysle článku 9. Naproti tomu odsek 9 Navrhovaného materiálu ustanovuje zoznam osobných údajov cudzinca, ktoré policajný útvar uvedie v doklade o pobyte. Z uvedeného dôvodu je možné sa domnievať, že sa jedná o duplicitnú úpravu v navrhovanom ustanovení § 72, ktorú je potrebné odstrániť. 
 	Z 	N 	Od zásadnej pripomienky ustúpené po vysvetlení. Odsek 9 upravuje len spôsob prepisu mien do latinky. 	
ÚOOÚ 	§ 75 ods. 3  
Zásadná pripomienka: V čl. I znenie ustanovenia § 75 ods. 3 Navrhovaného materiálu požadujeme nahradiť nasledovne: „Zoznamy osobných údajov cudzincov a ďalších osôb spracúvaných v evidenciách podľa odsekov 1 a 2 ustanovujú § 127 a 128“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie ustanovenia § 75 ods. 3 nie je z pohľadu ochrany osobných údajov dostatočne formulované. Svojim obsahom odkazuje na zoznamy osobných údajov fyzických osôb upravených v ustanoveniach § 127 a 128. V zmysle ustanovenia § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. v danom prípade však hovoríme o zoznamoch osobných údajov dotknutých osôb, ktoré sa získavajú a spracúvajú na viaceré účely zakotvené v navrhovanom zákone. Z uvedených dôvodov bolo nevyhnutné predmetný odsek preformulovať a zosúladiť s požiadavkami ochrany osobných údajov. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 75 ods. 5 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 75 ods. 5 Navrhovaného materiálu za slová „osobné údaje“ požadujeme doplniť slová „z evidencií vedených“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie ustanovenia § 75 ods. 5 prvá veta „Ministerstvo vnútra a policajný útvar poskytujú informácie a osobné údaje vedené podľa odseku 1“ nie je z pohľadu ochrany osobných údajov dostatočne formulované. Vzhľadom na to, že navrhované ustanovenie zakotvuje otázku poskytovania osobných údajov z informačného systému v súlade s ustanovením § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., je potrebné, aby jeho znenie bolo opravené vyššie uvedeným spôsobom. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 75 ods. 6 písm. c) 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 75 ods. 6 písm. c) Navrhovaného materiálu požadujeme preformulovať tak, aby zo žiadosti bolo zrejmé, na aký účel sa má miesto pobytu cudzinca poskytnúť a presný zoznam osobných údajov, ktoré sa žiadateľovi na základe podanej žiadosti poskytnú. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: V zmysle ustanovenia § 3 zákona č. 428/2002 Z. z., miesto pobytu cudzinca (adresa) po priradení k ďalším jeho osobným údajom (napríklad meno, priezvisko, dátum narodenia alebo rodné číslo) považujeme za osobný údaj. Vzhľadom na uvedené je z pohľadu ochrany osobných údajov potrebné, aby Navrhovaný materiál obsahoval podstatné náležitosti zakotvené v ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., a teda aby zo žiadosti bol zrejmý aj účel poskytnutia osobných údajov, ako aj presný zoznam osobných údajov, ktoré sa podľa navrhovaného odseku budú právnickej osobe na základe žiadosti poskytovať. Navrhovaný materiál ako osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	N 	Ide o obdobné ustanovenie ako § 23 zákona č. 253/1998 Z. z. 	
ÚOOÚ 	§ 75 ods. 7 
Zásadná pripomienka: V čl. I v ustanovení § 75 ods. 7 Navrhovaného materiálu za slová „osobné údaje“ požadujeme doplniť slová „z evidencie vedenej“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované znenie ustanovenia § 75 ods. 7 „Ministerstvo vnútra a policajný útvar poskytujú informácie a osobné údaje vedené podľa odseku 2 v súlade s osobitným predpisom“ nie je z pohľadu ochrany osobných údajov dostatočne formulované. Vzhľadom na to, že navrhované ustanovenie zakotvuje otázku poskytovania osobných údajov z informačného systému v súlade s ustanovením § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., je potrebné, aby jeho znenie bolo opravené vyššie uvedeným spôsobom. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 75 
Zásadná pripomienka: V čl. I v ustanovení § 75 Navrhovaného materiálu požadujeme vložiť nový odsek 10, ktorý znie: „Policajný útvar najmenej raz za rok preveruje, či spracúvané osobné údaje sú naďalej potrebné na plnenie úloh podľa tohto zákona“. Navrhované odseky 10 a 11 sa označujú ako 11 a 12. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Policajný útvar je síce v zmysle navrhovaného ustanovenia § 75 ods. 9 v prípade zistenia, že spracúvané osobné údaje nie sú potrebné na plnenie úloh podľa návrhu zákona, povinný ich bezodkladne zlikvidovať, avšak navrhovaná právna úprava zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov by mala zakotvovať aj minimálnu periodicitu preverovania nevyhnutnosti spracúvania osobných údajov na účely tohto zákona. Potrebu tejto úpravu podporuje aj zákon č. 428/2002 Z. z., podľa ktorého je prevádzkovateľ povinný osobné údaje zlikvidovať, ktorých účel spracúvania sa skončil. Zapracovaním uvedenej požiadavky do navrhovaného materiálu sa tak zabezpečí, aby policajný útvar najmenej raz ročne preveroval, či účel trvá a spracúvanie osobných údajov je naďalej potrebné na účely navrhovaného zákona. 
 	Z 	ČA 	Preverovanie potrebnosti doplnené v trojročnej lehote ako je tomu podľa § 69 ods. 8 zákona č. 171/1993 Z. z. 	
ÚOOÚ 	§ 75 ods. 11 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 75 ods. 11 Navrhovaného materiálu požadujeme preformulovať a doplniť odkaz na zoznam osobných údajov žiadateľov o víza, ktoré Ministerstvo zahraničných vecí spracúva. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie § 75 ods. 11 nie je zrozumiteľne formulované a z pohľadu ochrany osobných údajov nie je dostačujúce. Z jeho obsahu vyplýva, že Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „MZV SR“) vedie evidenciu žiadateľov o víza a o udelených alebo neudelených vízach (ďalej len „evidencia o vízach“). Z navrhovaného ustanovenia nie je ani jednoznačné, na aké ďalšie evidencie v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky je evidencia MZV SR o vízach podľa uvedeného ustanovenia prepojená; a v danom prípade nie je ani nevyhnutné ani ničím odôvodnené, aby evidencia MZV SR o vízach bola prepojená s inými evidenciami ako s evidenciou podľa ustanovenia § 75 ods. 1 písm. b). 
Vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov žiadateľov o víza je ďalej v zmysle § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. potrebné, aby dané ustanovenie priamo upravovalo buď zoznam osobných údajov, ktoré MZV SR na účely vedenia evidencie o vízach spracúva, alebo odkaz na takýto zoznam osobných údajov. 
Na základe vyššie uvedených skutočností požadujeme, aby znenie ustanovenia § 75 ods. 11 Navrhovaného materiálu bolo preformulované a opravené v súlade s princípmi ochrany osobných údajov. 
 	Z 	A 	Doplnený odkaz na osobné údaje podľa § 129 a text o prepojení vypustený. 	
ÚOOÚ 	§ 112 písm. e) 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 112 písm. e) Navrhovaného materiálu požadujeme prehodnotiť a znížiť dobu uchovávania domovej knihy päť rokov. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Dĺžka periódy uchovávania osobných údajov po dobu piatich rokov podľa predmetného ustanovenia nie je ničím odôvodnená. V danom prípade nepovažujeme za nevyhnutné, aby ubytovateľ uchovával osobné údaje fyzických osôb dlhšie, ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania. Z uvedeného dôvodu požadujeme znížiť dobu uchovávania osobných údajov v domovej knihe. 
 	Z 	N 	Od zásadnej pripomienky ustúpené na rozporovom konaní. 	
ÚOOÚ 	§ 120 ods. 1 
Zásadná pripomienka: V článku I v ustanovení § 120 ods. 1 za slovo „preukazuje“ požadujeme doplniť slovo „doloženým“. Táto pripomienka je zásadná a požadujeme aj jej zosúladenie v celom Navrhovanom materiáli. 

Odôvodnenie: Navrhovaný odsek zakotvuje otázku bezúhonnosti fyzickej osoby. Nakoľko však z uvedeného odseku nie je jednoznačne jasné a zrozumiteľné, akým spôsobom dotknutá osoba preukáže svoju bezúhonnosť výpisom z registra trestov, požadujeme, aby bol opravený vyššie uvedeným spôsobom. 
Prevádzkovateľ môže uchovávať výpis z registra trestov fyzickej osoby v konaniach podľa Navrhovaného materiálu ako súčasť spracúvania osobných údajov vtedy, ak zákon takúto možnosť upraví. Uvedená úprava zosúladí spracúvanie osobných údajov aj s požiadavkou § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	N 	Vyplýva to z príslušných ustanovení návrhu zákona, ktoré upravujú kedy konkrétne sa má predložiť doklad o bezúhonnosti. 	
ÚOOÚ 	§ 125 ods. 8 
Zásadná pripomienka: V článku I v ustanovení § 125 ods. 8 slová „používané podľa tohto zákona“ požadujeme nahradiť slovami „uvedené v prílohách tohto zákona“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Uvedená pripomienka nadväzuje na zásadnú pripomienku č. 1. Ustanovenie § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb. Úradné tlačivá vydávané Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky v kontexte s vyššie uvedeným ustanovením obsahujú zoznamy osobných údajov, ktoré sa v konaniach podľa Navrhovaného materiálu spracúvajú. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby tieto boli buď súčasťou zákona v podobe príloh, alebo aby zoznamy osobných údajov obsiahnutých v predmetných úradných tlačivách boli zakotvené v príslušných ustanoveniach Navrhovaného materiálu. 

 	Z 	ČA 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
ÚOOÚ 	celý navrhovaný materiál 
Zásadná pripomienka: V celom Navrhovanom materiáli vo vzťahu k biometrickým údajom požadujeme presne vymedziť, ktoré biometrické údaje je možné podľa Navrhovaného materiálu spracúvať a príslušné ustanovenia podľa toho následne pozmeniť. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhovaný materiál predpokladá spracúvanie aj biometrických údajov fyzických osôb. Podľa ustanovenia § 4 ods. 1 písm. n) zákona č. 428/2002 Z. z. biometrickým údajom rozumieme osobný údaj fyzickej osoby, na základe ktorého je jednoznačne a nezameniteľne určiteľná. Môže ísť napríklad o odtlačok prsta, odtlačok dlane, DNA a podobne. Predmetná definícia však poskytuje len demonštratívny výpočet biometrického údaju. Z pohľadu ochrany osobných údajov biometrické údaje patria medzi osobitné kategórie osobných údajov (tzv. citlivé údaje), na spracúvanie ktorých sa kladú prísnejšie podmienky. Podľa ustanovenia § 8 ods. 4 zákona č. 428/2002 Z. z. spracúvanie biometrických údajov možno vykonávať len za podmienok ustanovených v osobitnom zákone a súčasne za splnenie ďalšej podmienky, ak to prevádzkovateľovi vyplýva výslovne zo zákona, alebo na spracúvanie dala písomný súhlas dotknutá osoba. 
Na základe vyššie uvedeného preto žiadame, aby spracúvanie biometrických údajov bolo zosúladené so zákonom č. 428/2002 Z. z. a Navrhovaná materiál presne určoval, ktoré biometrické údaje je potrebné spracúvať na účely tohto navrhovaného zákona. Zapracovaním tejto požiadavky sa tak zosúladí spracúvanie osobných údajov so zákonom č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	A 	Doplnené odkazy na nariadenia EÚ, ktoré upravujú biometrické údaje, ktoré možno spracúvať.  	
ÚOOÚ 	§ 128 ods. 1 a 2 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 128 ods. 1 a 2 Navrhovaného materiálu požadujeme preformulovať úvodné vety. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Z pohľadu ochrany osobných údajov ustanovenie § 128 ods. 1 a 2 Navrhovaného materiálu určuje zoznamy osobných údajov dotknutých fyzických osôb, ktoré policajný útvar spracúva na vymedzené účely. Úvodné vety navrhovaných ustanovení § 128 ods. 1 a 2 však nie sú formulované v súlade s princípmi ochrany osobných údajov zakotvenými v zákone č. 428/2002 Z. z. Vzhľadom na uvedené je potrebné, aby ich znenie bolo nanovo preformulované, čím sa zabezpečí súlad so zákonom č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 128 ods. 4 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 128 ods. 4 Navrhovaného materiálu požadujeme preformulovať a zosúladiť s požiadavkami na spracúvanie osobných údajov kladenými zákonom č. 428/2002 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie § 128 ods. 4, ktoré znie: „Na účely tohto zákona je policajný útvar oprávnený spracovávať osobné a ďalšie údaje občana Únie a rodinného príslušníka občana Únie podľa odseku 1 písm. a) a údaje o najvyššom dosiahnutom vzdelaní, adrese trvalého bydliska v cudzine, bydlisku v Slovenskej republike a údaje o ubytovateľovi“ nie je formulované v súlade s princípmi ochrany osobných údajov zakotvenými v zákone č. 428/2002 Z. z. Vzhľadom na uvedené je potrebné, aby jeho znenie bolo nanovo preformulované, čím sa zabezpečí súlad so zákonom č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	§ 128 ods. 5 
Zásadná pripomienka: V čl. I ustanovenie § 128 ods. 5 Navrhovaného materiálu požadujeme nahradiť nasledovne: „Na účely konania o administratívnom vyhostení a konania o zaistení podľa tohto zákona je policajný útvar oprávnený spracúvať osobné údaje podľa odseku 1 písm. a) a adresu trvalého bydliska cudzinca.“. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie § 128 ods. 5, ktoré znie: „Na účely tohto zákona je policajný útvar v konaní o administratívnom vyhostení a v konaní o zaistení oprávnený spracovávať údaje podľa odseku 1 písm. a) a údaje o adrese trvalého bydliska cudzinca“ nie je formulované v súlade s princípmi ochrany osobných údajov zakotvenými v zákone č. 428/2002 Z. z. Vzhľadom na uvedené je potrebné, aby jeho znenie bolo opravené vyššie uvedeným spôsobom. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	celý navrhovaný materiál 
Zásadná pripomienka: V celom Navrhovanom materiáli požadujeme zosúladiť terminológiu vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Zákon č. 428/2002 Z. z. vo svojej prvej časti vymedzuje základné pojmy, s ktorými zákon pracuje a definuje ich význam na účely spracúvania osobných údajov fyzických osôb v informačných systémoch prevádzkovateľov. Navrhovaný materiál však nepoužíva pojmy zadefinované zákonom č. 428/2002 Z. z. v plnom rozsahu (napr. namiesto „spracúvať osobné údaje“ používa „spracovávať osobné údaje“). Z uvedeného dôvodu je potrebné navrhovanú právnu úpravu zosúladiť so zákonom č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	celý navrhovaný materiál 
Odporúčanie: Celý Navrhovaný materiál požadujeme prekontrolovať v intenciách ustanovenia § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. a zosúladiť tak spracúvanie osobných údajov fyzických osôb so zákonom č. 428/2002 Z. z. 
 	O 	A 	 	
ZMOS 	všeobecná 
Navrhujeme, aby policajný útvar rozhodujúci o pobyte, resp. vydávajúci potvrdenie poskytoval informáciu o vydaní rozhodnutia alebo vydaní potvrdenia obci, v ktorej územnom obvode má dotknutá obsoba zabezpečené ubytovanie. 

Odôvodnenie: 
poskytovanie informácií predstavuje základnú podmienku pre prípravu a realizáciu integračných opatrení.  	O 	N 	Obce nie sú účastníkom konania, aby sa im oznamoval výsledok konania o pobyte. Taktiež aj vzhľadom na zvýšenú administratívnu záťaž tohto návrhu to nepovažujeme za vhodné riešenie. Obce tieto informácie môžu získať prostredníctvom registra obyvateľov. 	
Verejnosť 	Dokladu potvrdzujúcemu finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti 
Cieľom zavedenia tohto dokladu má byť eliminácia „podozrivých bankových operácií, nakoľko štátni príslušníci tretích krajín po predložení dokladu, ktorým potvrdzovali finančné zabezpečenie pobytu vyberali zo svojich účtov všetky finančné prostriedky a prevádzali ich na účty iných žiadateľov o pobyt.“ Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti sa preukazuje spôsobom ustanoveným v § 31 ods. 6, teda výpisom z podnikateľského účtu. 
Preukázanie výpisu z podnikateľského účtu pri podaní žiadosti v navrhovanom znení nezabráni tomu, aby žiadateľ tieto prostriedky vybral, prípadne previedol na iný účet po udelení pobytu a dokonca aj počas konania o udelení pobytu. V návrhu zákona totiž nie je zakázaný výber takýchto prostriedkov. Zabrániť prevodom alebo výberom finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti počas konania o udelení pobytu sa dá dvomi spôsobmi: 
1. Zavedením povinnosti držať tieto prostriedky na účte počas celého konania o udelení pobytu, alebo 
2. podmienením vydania nálepky (po schválení žiadosti) opätovným preukázaním finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti pri preberaní nálepky. 

Nie je možné zabrániť tomu, aby cudzinec vybral z účtu finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti po udelení prechodného pobyt. Ak sa jedná napríklad o podnikateľa – konateľa a spoločníka sro, peniaze môžu byť vložené na účet ako „vklad podnikateľa“ a preto aj ich neskorší výber nie je obmedzený. Nakoniec, žiadny iný zákon neobmedzuje presun peňažných prostriedkov medzi účtom a pokladňou spoločnosti (nie je to obmedzené ani v prípade SZČO), preto sa finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti môže po a aj pred udelením pobytu bez akýchkoľvek obmedzení vybrať. 
Podmienenie vydania nálepky opätovným preukázaním finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti pri preberaní nálepky by sa dalo docieliť doplnením ďalšej možnosti zrušenia prechodného pobytu v § 36 ods. 1, ak „štátny príslušník tretej krajiny, ktorý podal žiadosť o udelenie pobytu podľa § 22 neodovzdal pri preberaní povolenia na pobyt doklad podľa § 31 ods. 2 písm. d)“. 
Na zabránenie výberu finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti by sa do § 32 ods. 3 mohla doplniť ďalšia možnosť zamietnutia žiadosti, ak „výška finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti podľa § 31 ods. 2 písm. d) štátneho príslušník tretej krajiny, ktorý podal žiadosť o udelenie pobytu podľa § 22 klesla počas konania o udelení žiadosti nižšie ako je suma podľa § 31, ods. 6.“ Táto možnosť sa nám javí lepšou. 

Navyše je diskutabilné, aby finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti preukazoval žiadateľ výpisom z podnikateľského účtu. Ak sa jedná napríklad o žiadateľa, ktorý je konateľom novozaloženej spoločnosti a spoločnosť ešte nebola zapísaná do obchodného registra (čo je pomerne veľký počet žiadateľov) tak takáto spoločnosť má len obmedzené možnosti založenia podnikateľského účtu. Je to z toho dôvodu, že mnohé banky nezaložia podnikateľský účet, ak spoločnosť nebola ešte zapísaná do obchodného registra. Iné banky založia podnikateľský účet len ak boli vydané živnostenské listy. Prvé živnostenské listy musia byť zapísané do obchodného registra do 90 dní (§62 Obchodného zákonníka) a preto by sa takéto živnostenské listy vydávali len kvôli založeniu účtu. Preto by bolo jednoduchšie nepodmieňovať preukázanie finančného zabezpečenie podnikateľskej činnosti „výpisom z podnikateľského účtu zriadeného na účely podnikania“, ale len „výpisom z účtu“ 

Vzhľadom k tomu, že navrhnutá úprava nezabráni výberom prostriedkov slúžiacich na finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti a možnú komplikovanosť založenia podnikateľského účtu, navrhujeme, aby sa finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti preukazovalo výpisom z účtu, bez podmienenia, aby to bol podnikateľský účet, ale len „výpisom z účtu“ a aby sa doplnila povinnosť, aby výška finančného zabezpečenia pobytu neklesla počas konania o udelení pobytu pod stanovenú úroveň. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	možnosti štátnych príslušníkom tretích krajín, ktorí majú prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny ihneď po udelení prechodného pobytu podnikať 
Štátny príslušník tretích krajín, ktorý má udelený prechodný pobyt napr. na účel podnikania môže počas svojho pobytu v SR len podnikať a študovať. Jeho rodinný príslušník napr., manželka, ktorá má prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny môže počas pobytu v SR študovať, podnikať a aj vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu alebo do obdobného pracovného vzťahu a teda je v lepšom postavení, keďže má viacero možností na svoje uplatnenie sa v SR. 
Štátny príslušník tretích krajín, ktorý má prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny má viac možností sa svoju činnosť v SR ako cudzinec, s ktorým sa „zlučuje“ a malo by to byť skôr naopak. Bolo by spravodlivejšie, keby štátny príslušník tretích krajín, ktorý má prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny s cudzincom, ktorý má povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania, mohol len vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu a štátny príslušník tretích krajín, ktorý má prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny s cudzincom, ktorý má povolenie na prechodný pobyt na účel podnikania, mohol len podnikať. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za vhodnejšie. 	
Verejnosť 	Chýbajúcemu vysvetleniu pojmu „zdanený príjem“ 
Do šiestej časti zákona bolo doplnených niekoľko paragrafov vysvetľujúcich a dopĺňajúcich niektoré pojmy a malo by byť doplnené aj vysvetlenie pojmu „zdanený príjem“. Formulácia v návrhu zákona vychádza z teraz platného zákona (48/2002) a skôr sa hodí pre podnikateľov, ktorí sú živnostníkmi alebo konateľmi v SRO poberajúci za svoju prácu odmenu, ale neupravuje situáciu podnikateľov, ktorí sú naraz konateľmi aj spoločníkmi a nepoberajú odmenu za svoju činnosť. 
Napríklad cudzinec, ktorý je konateľom a spoločníkom jednoosobovej SRO, za svoju činnosť nepoberá odmenu, ale jeho spoločnosť dosiahne zisk napríklad 20 000 EUR. Zdanený príjem takéhoto cudzinca je nula, keďže mu nebolo nič vyplatené, ale jeho spoločnosť dosiahla zisk a zaplatila daň. Ak by sme dodržali zákon, takémuto cudzincovi však pobyt obnovený nebude, lebo nemôže preukázať, že je schopný uživiť sa zo zdaneného príjmu z tohto podnikania a to z toho dôvodu, že jeho zdanený príjem z podnikania je nula. 
Ak by si tento prijem vyplatil vo forme podielov na zisku, tak by to bol jeho prijem až v nasledujúcom období a teda jeho zdanený príjem v predmetnom období je stále nula. 
Takisto v zákone nie je uvedené, čo v prípade, ak cudzinec z objektívnych dôvodov nemôže preukázať dostatočný zisk (napr. spláca úver alebo väčšinu zisku investoval do podnikania). 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Verejnosť 	Chýbajúcemu prechodné ustanovenia týkajúcemu sa preukazovania zdaneného príjmu 
Účinnosť zákona sa navrhuje od 15. júna 2011. Ak občan tretieho štátu podá žiadosť o obnovenie pobytu na účel podnikania po tom, ako nový zákon nadobudne účinnosť, bude musieť preukázať zdanený príjem za predchádzajúce zdaňovacie obdobie vo výške šesťdesiat násobku životného minima (185.38 x 60 = 11 122.80 EUR). V čase, keď sa skončilo predchádzajúce zdaňovacie obdobie (31.12.2010) a keď sa skončila lehota na podanie daňového priznania za predchádzajúce zdaňovacie obdobie (31.03.2011), platil ešte starý zákon, podľa ktorého stačilo preukázať zdanený príjem v nižšej výške, konkrétne (185.38 x 12 = 2 224.56 EUR). To znamená, že môže vzniknúť veľa prípadov, keď štátny príslušník tretieho štátu podal daňové priznanie vo výške postačujúcej na obnovenie pobytu podľa vtedy platného predpisu, avšak táto výška zdaneného príjmu už nebude postačujúca v čase, keď fakticky bude podávať žiadosť na obnovenie pobytu. 
Preto navrhujeme pridať nové prechodné ustanovenie, ktoré môže znieť, napríklad: 
Povinnosť uvedenú v § 33, ods. 5 preukazuje štátny príslušník tretej krajiny prvý krát až za zdaňovacie obdobie, ktoré sa skončilo po nadobudnutí účinnosti tohto zákona. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Verejnosť 	povinnosti štátneho príslušníka tretej krajiny preukázať pri kontrole pobytu finančné zabezpečenie pobytu 
Predmetné ustanovenie bolo aj v zákone 48/2002 Z. z. a jeho znenie sa nezmenilo. Takáto povinnosť znamená, že štátny príslušník tretej krajiny musí pri sebe nosiť buď výpis z banky alebo hotovosť vo výške vyše 2 000 EUR, čo je nereálne a navyše aj nebezpečné. Táto povinnosť je pomerne absurdná a v dobe elektronických peňazí úplne zbytočná; takúto povinnosť nemajú ani občania SR. Navyše, aplikačná prax ukázala, že predmetné ustanovenie slúži len na vyberanie pokút od niektorých cudzincov zo strany určitých príslušníkov policajného zboru a vzhľadom na výšku pokuty (až do 1 600 EUR) môže byť zbytočnou príčinou na korupčné správanie sa policajtov. Vzhľadom k tomu, že reálny efekt tejto povinnosti cudzincov pre Slovenskú republiku je nulový a cieľom zákona nemá byť vyberanie pokút, navrhujeme toto ustanovenie vypustiť.  	O 	ČA 	Povinnosť štátneho príslušníka tretej krajiny preukázať pri kontrole pobytu finančné zabezpečenie čiastočne upravená s cieľom presnejšie vymedziť výšku prostriedkov, ktoré musí preukázať. 	
Verejnosť 	k paragrafovemu zneniu návrhu zákona 
Všeobecná filozofia predložených pripomienok: 
Predložené pripomienky majú za cieľ: 
- Uľahčiť príchod študentov (nielen VŠ), pedagógov (nielen VŠ) a vedcov na Slovensko a to najmä cez: 
o Zníženie byrokracie a stransparentnenie procesu smerujúcemu k umožneniu pobytu cudzincov na území SR. 
o Skrátenie procesu pre získavanie víz a povolenia pre prechodný pobyt, ktorý je nevyhnutný pre študentov, pedagógov a vedcov, ktorý prichádzajú cez dlhodobejšie mobilitné programy 
o Odpostenie poplatkov za víza a za vydávanie prechodného pobytu 
o Uľahčenie komunikácie žiadateľov o víza/prechodného pobytu so slovenskými úradmi tým, že sa zavedie aj možnosť komunikovať aj v angličtine a nielen v slovenčine. 

--------------------------------------------------------------------- 

Čl. I 
Pripomienky k návrhu zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Zásadné pripomienky 

1. Celkovo by sa mali skrátiť lehoty na vybavovanie pobytu cudzincov na maximálne 90 dní v štandardnom konaní a na 120 dní v komplikovanejších prípadoch. Podľa súčasného znenia môže táto lehota dosiahnuť 3 mesiace až pol roka. 
2. Umožniť čo najjednoduchší príchod a zotrvanie vzdelaných a vysoko zručných migrantov na Slovensku od zníženia poplatkov a urýchlenie získania prechodného pobutu cez čo najjednoduchší prechod od prechodného pobytu cez dlhodobý pobyt bez časového obmedzenia až po získanie občianstva. 
3. Stransparentniť proces umožnenia vstupu a pobytu cudzincov na území SR cez zavedenie povinnosti, že na všetky negatívne rozhodnutia vykonané na základe tohto zákona sa vzťahuje správne konanie podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Toto je potrebné zapracovať do všetkých ustanovení predloženého zákona hovoriacich o negatívnych rozhodnutiach a o tom, že san a tieto rozhodnutia nevzťahuje zákon o správnom konaní. 
4. Umožniť písomnú a ústnu komunikáciu cudzincov minimálne v angličtine a/alebo v jazyku, ktorému rozumejú, pri všetkých úkonoch, o ktorých zákon hovorí. 
Navrhujeme za § 2 navrhovaného znenia zákona vložiť nový paragraf v znení: 

"§ XX Komunikácia s cudzincom 
(1) Pre komunikáciu medzi cudzincom a príslušným orgánom štátnej správy (najmä policajným útvarom alebo zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v zahraničí) pre potreby tohto zákona platí: 
a) pri hovorenej komunikácii príslušný orgán štátnej správy komunikuje s cudzincom v slovenskom jazyku, na žiadosť cudzinca musí komunikovať v anglickom jazyku; príslušný orgán štátnej správy môže na komunikáciu na žiadosť cudzinca využiť aj iný jazyk, ak je to pre zrozumiteľnosť komunikácie vhodné a ak má na to orgán štátnej správy podmienky, 
b) pri písomnej komunikácii, vrátane vystavovania oficiálnych dokumentov a rozhodnutí, je príslušný orgán štátnej správy povinný použiť slovenský jazyk a anglický jazyk. 
(2) Dokumenty, ktoré tento zákon vyžaduje od cudzinca, predkladá cudzinec v slovenskom jazyku alebo v anglickom jazyku." 

Zároveň sa týmto návrhom požaduje zmeniť všetky ostatné ustanovenia navrhovaného zákona (napr. § 16 ods. 4 a 8, § 30 ods. 2, § 37 ods. 3 a iné) tak, aby boli v súlade so zámerom navrhovanej zmeny vyššie, teda aby bola zabezpečená komunikácia s cudzincom nielen v štátnom jazyku, ale aj v anglickom jazyku, a to priamo zo zákona. 
Zdôvodnenie: 

Je dôležité, aby cudzinec rozumel komunikácii a nebol nútený si zháňať prekladateľa dokumentov alebo tlmočníka do/zo slovenčiny na vlastné náklady. Toto totiž významne zvyšuje finančné a časové náklady žiadateľa a môže to byť aj dosť náročné v krajinách, kde slovenskí prekladatelia/tlmočníci nie sú k dispozícii. 

To, aby žiadateľ porozumel komunikácii, je možné len vtedy, ak buď bude komunikácia vedená v jazyku žiadateľa, alebo v anglickom jazyku. Anglický jazyk nadobudol v medzinárodnom meradle status lingua franca a je najviac rozšírený v medzinárodnej oficiálnej komunikácii. Existuje teda predpoklad, že mu bude žiadateľ rozumieť alebo nebude pre neho problém zabezpečiť si preklad/tlmočenie z angličtiny. 

Zároveň nie je postačujúce, aby zákon poskytoval len možnosť komunikovať v inom ako slovenskom jazyku, ako to je napríklad v paragrafe 16, ods. 4. Doterajšia prax totiž ukazuje, že pokiaľ zákon uvádzal, že niečo sa "môže", tak takmer vždy bola táto "možnosť" interpretovaná úradmi v neprospech žiadateľa (ak sa uviedlo, že úrad môže požiadať o nejaký dokument, tak žiadateľ daný dokument musel predložiť; ak išlo o možnosť pre žiadateľa získať dokument vydaný v inom ako slovenskom jazyku, tak to bolo brané ako nepovinné a dokument sa v inom jazyku nevydával). 
Môže byť namietané, že nie je dostatočná kapacita slovenských úradníkov komunikovať v angličtine alebo inom jazyku. V prípade zastupiteľských úradov v zahraničí by angličtina nemala byť problémom, keďže ide o ľudí pracujúcich v zahraničí, kde angličtinu potrebujú aj na iné účely. Je tiež možné, že títo ľudia ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom sídlia (napr. v Rusku ruštinu). V prípade, že cudzinec komunikuje s úradmi na Slovensku je nevyhnutné, aby mal každý cudzinec k dispozícii najviac do vzdialenosti 100 km od jeho miesta pobytu na Slovensku aspoň jeden úrad, kde môže riešiť otázky ošetrené predloženým zákonom, minimálne v anglickom jazyku alebo aj v inom jazyku, ktorému rozumie. 

Uvedené riešenie zatraktívni Slovenskú republiku vysokokvalifikovaným a vzdelaným cudzincom (napr. pracovníkov výskumu a vývoja), ktorých chce SR prilákať s cieľom zlepšiť svoje medzinárodné postavenie a kvalitu činností v rôznych odvetviach. 

---------------------------------------------------- 
Ďalšie pripomienky 

1. V § 16, ods. 2 okrem otvorenej možnosti dohodnúť sa, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie schengenského víza, je tiež potrebné taxatívne vymenovať prípady, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra k udeleniu schengenského víza. Malo by ísť o prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). 
Zdôvodnenie: 
Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 

2. V § 16, ods. 12 umožniť preskúmanie rozhodnutia súdom. 
Zdôvodnenie: 
Ak by skutočne išlo o zlé rozhodnutie, tak by sa týmto predišlo riešeniu sporov na medzinárodných súdoch a bola by možnosť, aby prípadný problém vyriešili slovenské súdy. Zároveň nie je jasné prečo rodinný príslušníci občana Únie možnosť preskúmania súdom majú zatiaľ čo cudzinci z tretích krajín nie. 

3. V § 17, ods. 2 vložiť akým spôsobom budú definované ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza. 
Zdôvodnenie: 
Z praxe sa ukazuje, že rôzne zastupiteľské úrady požadujú od rovnakého žiadateľa pre ten istý typ cesty rôzne dokumenty. Je teda nevyhnuté určiť napr. nižšou právnou normou, aké presne dokumenty sa môžu od žiadateľa požadovať. V opačnom prípade je určovanie podmienok získania víza na svojvôli úradníka, čím sa znižuje transparentnosť prideľovania víz, zvyšuje sa možnosť korupcie a tiež sa sťažuje predvídateľnosť pre žiadateľa – či má alebo nemá šancu víza získať. 

4. V § 17, ods. 4 sa navrhuje v zákone špecifikovať, že nie je povinný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie národného víza v prípade už preverených ľudí. Medzi týchto ľudí patria prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). 
Zdôvodnenie: 
Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie SR. 

5. V § 19 vložiť, že ak žiadateľ prichádza na Slovensko v rámci dohody o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja alebo je študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu schváleného vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná, tak pozvanie nie je potrebné. 
Zdôvodnenie: 
Dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bola zavedená práve z dôvodu, aby nahradila pozvanie. Čo sa týka študentov prijatých na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programov schválených vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.), tak oni prichádzajú na pozvanie vysokej školy, ktorá ich musela akceptovať cez akceptačný list, majú pridelené štipendium a v niektorých prípadoch ich muselo odsúhlasiť aj ministerstvo školstva. Takže nie je nevyhnutné, aby ľudia pozvaní Slovenskou republikou predkladali pozvanie na úradnom tlačive tak, ako to definuje predložený návrh zákona. 

6. V paragrafe 20 v odseku 2 sa navrhuje umožniť, aby prechodný pobyt nemusel byť viazaný len na jeden účel, ale aby cudzinec mohol vykonávať viac činností. V prípade rôznych podmienok udelenia prechodného pobytu sa žiadateľ musí rozhodnúť, ktorá s činností je pre neho dominantná a podľa tej činnosti by sa na neho mali uplatňovať ďalšie ustanovenia tohto zákona. Cudzinec by mal mať možnosť aj zmeniť činnosti, ktoré vykonáva počas prechodného pobytu. Avšak nemal by meniť tú činnosť, ktorú označil za primárnu. 
Zdôvodnenie: 
Je pravdepodobné, že cudzinec bude chcieť vykonávať rôzne činnosti, a nielen jednu, a tiež, že bude chcieť svoje činnosti počas pobytu na Slovensku zmeniť, čo je bežná vec počas pobytu, ktorý môže trvať až 5 rokov. Náš návrh umožňuje ustanoviť, podľa ktorej činnosti bude cudzinec posudzovaný v rámci predloženého zákona. 

7. V § 24, ods. 1 sa za slovom “alebo” mení text na nasledovný: “sa zúčastňuje jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole v Slovenskej republike, ktorá je organizovaná vysokou školou v Slovenskej republike. 

Zdôvodnenie: 
Predpokladajú sa zmeny v zákone o vysokých školách ohľadom akreditácie. Zároveň však na Slovensku môžu pôsobiť len VŠ, ktorých činnosti sú akreditované. Navrhované znenie dáva ods. 1 paragrafu 24 do súladu so zákonom o VŠ, aj keď sa konkrétne podmienky akreditácie v zákone zmenia. 

8. V § 24, ods. 2 sa posledné dve slová nahrádzajú slovami “štandardnú dĺžku štúdiaXY. 
Nová poznámka pod čiarou č. XY znie: §§ 52 - 54, Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Zdôvodnenie: 
Vysokoškolské štúdium môže trvať aj dlhšie ako 5 rokov, a to konkrétne v spojených študijných programoch, kde môže trvať maximálne šesť rokov. Je potrebné v tomto rešpektovať, ako je vysokoškolské štúdium definované v zákone o vysokých školách. 

9. V § 25, nahradiť odseky 1 a 2 nasledovne: 
(1) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom alebo nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, na 
a) športovú činnosť, 
b) činnosť vyplývajúcu z programov a podporných schém schválených vládou Slovenskej republiky alebo z programov Európskej únie, 
c) plnenie záväzku Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy, 
d) liečenie, a ak je to potrebné, pobyt sa môže udeliť aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý štátneho príslušníka tretej krajiny na liečení sprevádza, 
e) dobrovoľnícku činnosť alebo 
f) činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike. 

(2) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom, na 
a) lektorskú činnosť, 
b) umeleckú činnosť, 
c) stáž alebo študijný pobyt v rámci štúdia mimo územia Slovenskej republiky, 

(3) Policajný útvar môže udeliť prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti podľa odseku 1 a 2 na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky. 
Existujúci odsek 3 prečíslovať na 4. 
Zdôvodnenie: 
Lektorská a umelecká činnosť, ako aj stáže sú vykonávané aj na základe pracovnoprávneho vzťahu alebo na základe obdobného pracovného vzťahu, preto je potrebné ich oddeliť od ostatných osobitných činností. 

10. § 26 zmeniť nasledovne: 
Nadpis: “Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti 
(1) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva rokyXY. 

(2) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti sa nevyžaduje do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky, ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa podmienky na pobyt podľa osobitného predpisu47 a splnil si povinnosť podľa § 110 ods. 2 písm. a). 

Nová poznámka pod čiarou XY bude znieť: § 22, v ods. 7, písm. d) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Zdôvodnenie: 
Návrh umožňuje získanie prechodného pobytu aj na pedagogickú činnosť. Je potrebné využiť potenciál kvalifikovaných ľudí počas ich pobytu na Slovensku, preto napríklad nemá zmysel obmedzovať vysokoškolských vedcov len na vedeckú činnosť a limitovať tak ich možnosť a schopnosť diseminovať poznatky. Navrhnutá zmena tiež uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že ak aj prídu na územie SR a uzavrú tu pracovnú zmluvu na vzdelávaciu alebo vedeckú činnosť, môžu využiť zjednodušené procedúry navrhované v tomto zákone. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 

11. V § 27 vypustiť ods. 3 
Zdôvodnenie: 
Nie je zrejmé prečo si študent môže priviesť so sebou dieťa, ale nie rodiča, ktorý je od neho závislý vzhľadom na jeho stav. 

12. V § 30, v ods. 3 nahradiť písm. c) novým znením: 
“ktorému bolo udelené štipendium alebo obdobný grant z programu alebo obdobnej schémy, ktoré vznikli na základe uznesenia vlády“ 
Zdôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Vláda neschvaľuje uzneseniami štipendiá. Schvaľuje schémy/programy, v rámci ktorých sa štipendiá prideľujú. 

13. V § 30, v ods. 3 v písm. d) pridať odkaz aj na § 24. 
Zdôvodnenie: 
Tento návrh umoňuje aj študentom podať žiadosť o udelenie prechodného pobytu na Slovensku. 

14. V ods. 6 v § 30, zmeniť písmeno b) nasledovne: 
“podľa § 24 okrem štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý ukončil štúdium a žiada o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, podnikania, lektorstva, umeleckej činnosti, športovej činnosti, dobrovoľnícku činnosť, činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike alebo na účel vzdeávacej a vedeckej činnosti.” 
Zdôvodnenie: 
Z pohľadu Slovenska je dôležité udržať si tu vysokokvalifikovanú pracovnú silu a uľahčiť absolventom škôl na Slovensku, aby tu po skončení štúdia zostali. Navrhovaná zmena rozširuje možnosti pre absolventov štúdia zostať na Slovensku bez toho, aby museli prejsť celým procesom získavania pobytu ešte raz. Toto zatraktívňuje Slovensko pre takýchto absolventov, aby u nás zostali. Jednoduchší postup pri žiadosti o zmenu účelu pobytu namiesto nútenia, aby títo absolventi štúdia museli prejsť celým procesom žiadania o prechodný pobyt, je logický, keďže títo ľudia sú preverení tým, že na Slovensku strávili dlhší čas. 

15. V § 31 v ods. 4 písm. h) bude znieť nasledovne: 
„potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. e),“ 
Zdôvodnenie: 
Ak má orgán štátnej správy uzavretú zmluvu o zabezpečovaní služieb s neštátnou organizáciou a táto zabezpečuje celý program, tak by daný organ nemal vydávať potvrdenie pre každého štipendistu, keď tak môže spraviť organizácia administratívne zabezpečujúca takýto programu. Predložený návrh eliminuje takéto zdvojovanie funkcií. 

16. V § 31, v odseku 5 doplniť nové písmená f) a g) v znení: 
f) dohodou o hosťovaní vo výskumnom ústave alebo na vedeckom pracoviskuXY alebo v škole, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26, 
g) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. b). 
Nová poznámka pod čiarou XY bude v znení: §26b zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. 
Zdôvodnenie: 
Doplňujú sa ďalšie spôsoby akými môže príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 a § 25 ods. 1 písm. e) preukázať finančné zabezpečenie. 

17. V § 31, ods. 7 (a vo všetkých ďalších ustanoveniach, ktoré hovoria o povinnosti predložiť doklad o zdravotnom poistení a doklad potrvrdzujúci, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie) doplniť, že potvrdenie o poistení môže byť aj zo zahraničia a môže byť vystavené v angličtine. Ďalej by tu malo byť ustanovenie umožňujúce získať potvrdenie o tom, že žiadateľ netrpí žiadnou z chorôb ohrozujúcich verejené zdravie, môže byť vystavené aj v zahraničí a môže byť v angličtine. 
Zdôvodnenie: 
Umožnenie použitia dokladu potvrdzujúceho poistenie cudzinca zo zahraničia v angličtine znižuje pre žiadateľa byrokratickú a finančnú záťaž, lebo už nemusí dávať prekladať doklad o poistení do slovenčiny čo sa doteraz vyžadovalo. Eliminácia administratívnych prekážok zvýši atraktivitu Slovenska. 
V súvislosti s potvrdením o tom, že žiadateľ netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie navrhnutá zmena umožňuje zvýšiť počet pracovísk, ktoré takéto potvrdenie môžu vydať. Toto by bolo veľmi prínosné, keďže doteraz takéto vyšetrenia robili len tri pracoviská na Slovensku, ktoré za to požadovali od 140 do 250 eur, čo je v prípade študentov takmer výška jednomesačného štipendia vyplácaného z prostriedkov štátneho rozpočtu. Žiadateľom sa tak umožní nájsť si lacnejšiu možnosť, ako si dané potvrdenie zabezpečiť. 

18. V súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou sa navrhuje vložiť do navrhovaného zákona osobitný paragraf, ktorý by jasne vymedzil kto a akým spôsobom dokazuje zdravotné poistenie. 
Zdôvodnenie: 
Existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými typmi poistencov ako napr. občania Únie, občania tretích krajín, pracujúci vs. nepracujúci občania (teda študenti) a pod. Z tohto dôvodu sa navrhuje zadefinovať akým spôsobom sa dokazuje zdravotné poistenie. V jednotlivých prípadoch. Občan Únie ako aj občan tretej krajiny musí platiť zdravotné odvody niektorej krajine EÚ. Nie je však napríklad jasné ako sa preukázanie zdravotného poistenia rieši pri študentoch z tretích krajín, či je postačujúce ak sú poistení v komerčne poisťovni alebo týchto študentov začleníme do slovenského zdravotného systému alebo sa budú riešiť ešte inak. 

19. V § 31 v ods, 11 znie: 
“Finančné zabezpečenie pobytu štátny príslušník tretej krajiny preukáže vo výške životného minima61) na každý mesiac pobytu. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 môže preukázať finančné zabezpečenie pobytu aj nižšie, ako je životné minimum, ak vie preukázať, že prijímajúca organizáciu mu poskytla ubytovanie za výhodnejších podmienok než pri komerčnom prenájme. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 24, nemá povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie pobytu.” 
Zdôvodnenie: 
Navrhnuté znenie umožňuje pre vedcov a vysokoškolských pedagógov využiť aj lacné ubytovanie ako spôsob pokrytia si nákladov na pobyt na Slovensku, prípadne mu prijímajúca inštitúcia poskytne bývanie bezplatne, čím sa znižujú mesačné náklady na pobyt. Tento návrh vychádza z doterajšej praxe. Ďalším návrhom je, aby študenti boli vyňatí z povinnosti dokazovať finančné zabezpečenie pobytu, pretože predstavujú veľmi špecifickú skupinu – môžu ich podporovať rodičia, môžu si na Slovensku nájsť prácu a pod. Zároveň je tu navrhnuté vypustiť poslednú vetu tohto odseku, ktorá určovala, že podnikatelia musia preukázať, že na každý mesiac majú k dispozícii päťnásobok životného minima. Toto je neodôvodnená požiadavka, keďže podnikatelia musia preukázať aj to, že majú špeciálne prostrediedky určené na podnikanie (§ 31, ods. 6). Nie je dôvod, aby podnikatelia museli mať viac prostriedkov na svoje súkromné živobytie než ostatní žiadatelia. 

20. V § 32 ods. 5 na konci prvej vety zmeniť číslovku 90 na 30. Rovnako skrátiť dobu na vyjadrenie úradov na maximálne 90 + 30 dní vo všetkých ďalších ustanoveniach predloženého zákona. 
Zdôvodnenie: 
Predĺženie lehoty na rozhodovanie o ďalšie tri mesiace je pri všetkých úkonoch popísaných v predloženom zákone príliš veľa, keďže za týchto okolností žiadateľ musí čakať spolu pol roka. Po pol roku jeho zámer prísť alebo zostať na Slovensku už nemusia byť aktuálne. Navrhujeme preto, aby doba čakania v žiadnom prípade nepresahovala 120 dní. 

21. V § 32 v ods. 5 sa slová na konci odseku “od doručenia úplnej žiadosti” menia za slová: ”od prijatia žiadosti podľa § 30 ods. 1 alebo podľa § 30 ods. 4 tohto zákona.” 
Zdôvodnenie: 
Týmto sa zabezpečí, aby začala plynúť lehota na vydanie rozhodnutia od dodania žiadosti na slovenské zastupiteľstvo, a nie od doby, kedy zastupiteľstvo doručí žiadosť na policajný útvar a policajný útvar ju príjme. Zastupiteľstvo totiž nemá žiadnu lehotu na doručenie žiadosti, a tak sa v praxi stáva, že samotné doručenie žiadosti trvá mesiace, a to neúmerne predlžuje proces udeľovania prechodného pobytu. 

22. V § 33, ods. 13 sa navrhuje, aby bola poskytnutá príslušníkovi tretej krajiny lehota na vycestovanie minimálne 30 dní. Zároveň sa navrhuje rovnako upraviť všetky ostatné ustanovenia tohto zákona, ktoré upravujú primeranú lehotu na vycestovanie z dôvodu neudelenia, neobnovenie, zrušenia pobytu, zamietnutia žiadosti o obnovenie pobytu (napr. modrej karty) a podobne. 
Zdôvodnenie: 
Navrhnutá zmena by mala zabezpečiť, aby mal cudzinec dostatok času na prípravu na odchod zo Slovenska. Podľa súčasného znenia je to na svojvôli úradníkov, ktorí mu môžu stanoviť veľmi krátky čas na odchod. Ak však niekto žije na Slovensku niekoľko rokov, tak je zrejmé, že pred svojim odchodom bude musieť vyriešiť mnoho záležitostí. 

23. V § 35, v ods. 1 v písm. b) bližšie špecifikovať, aké konkrétne skutočnosti môžu byť dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu a v písmene f) upresniť, na aké konkrétne ustanovenia zákona sa vzťahuje. 
Zdôvodnenie: 
Vymedzením jasných podmienok za akých môže byť zrušený prechodný pobyt cudzincov, sa zníži miera svojvoľného rozhodovania úradníkov o zrušení prechodného pobytu, posilní sa transparentnosť tohto procesu, čím sa zvýši atraktívnosť Slovenska pre kvalitných imigrantov, ktorí hľadajú stabilitu a predvídateľnosť a nie systém s nejasnými pravidlami umožňujúci jeho zneužívanie. 

24. V § 36 ods. 4 písm. g) vypustiť slová “alebo na účel výskumu a vývoja”. 
Zdôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by sa výskumníci, ktorí majú na Slovensku prechodný pobyt nemohli uchádzať o modrú kartu, ktorá je určená pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, medzi akých vedci jednoznačne patria. Otvorením možnosti získať modrú kartu, sa môže aj zvýšiť možnosť, že vedci u nás zostanú, čo je veľkým prínosom pre Slovensko. 

25. V § 37, ods. 7 vypustiť slová “doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie počas pobytu na území Slovenskej republiky” 
Zdôvodnenie: 
Zdravotné poistenie vyplýva z každej pracovnej zmluvy, keďže je hradené z odvodov. Z tohto dôvodu je zbytočné ho zvlášť deklarovať. Zbytočne sa tým zvyšuje administratívna záťaž úradníkov aj žiadateľov o modrú kartu. 

26. V § 40, v ods. 1, v písm. e) a f) sa slová do “troch” menia na “10” 
Zdôvodnenie: 
Tri pracovné dni je veľmi krátky čas na oznámenie zmien, keďže držiteľ v tom čase môže ochorieť alebo urgentne riešiť iné záležitosti súvisiace so zmenou zamestnania/odchodom zo zamestnania. 

27. V § 51 v ods. 1 doplniť nové písmená v znení: 
d) ktorý úspešne ukončil na Slovensku štúdium a mal počas tohto štúdia povolený pobyt podľa § 24, 
e) ktorý má najmenej štyri roky udelený prechodný pobyt podľa § 26, 
f) ktorý má najmenej tri roky udelený prechodný pobyt podľa § 36, ods. 2. 
Zdôvodnenie: 
Ide o uľahčenie získania dlhodobého pobytu pre najkvalifikovanejších cudzincov (absolventov vzdelania na Slovensku, vedcov a učiteľov, ako aj vysokokvalifikovaných držiteľov modrej karty), ktorí sú pre Slovensko najprínosnejší a je v záujme Slovenskej republiky, aby na našom území zostali čo najdlhšie alebo natrvalo. Zároveň možnosť získať trvalý pobyt je nevyhnutná preto, aby títo ľudia mohli získať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) štátne občianstvo, a tak sa plne integrovať do slovenskej spoločnosti a prispievať k jej rozvoju. 

28. V § 51, ods. 2 vypustiť písm. g) 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité udržať na Slovensku najkvalitnejších imigrantov, a preto by nemali byť štátny príslušníci tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia eliminovaní z možnosti získať dlhodobý pobyt. Absolventi slovenských škôl majú tiež väčšiu tendenciu sa integrovať do slovenskej spoločnosti, keďže si počas štúdia vytvorili väzby na slovenské prostredie. 

29. V § 51, ods. 3 vypustiť slová “na účel štúdia”. 
Zdôvodnenie: 
Ide o to aby sa nesťažovalo štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia získanie dlhodobého pobytu tým, že sa im bude zarátavať doba štúdia len v polovičnej dĺžke. Toto by totiž mohlo pôsobiť demotivujúco na najkvalitnejšiu časť migrantov, ktorí sú vzdelaní a majú väzby na Slovensko, teda majú väčší potenciál sa v našej spoločnost integrovať. 

30. V § 64, ods. 3, písm. d) znie: “nastúpi na vzdelávanie” 
Zdôvodnenie: 
Nie je nevyhnutné, aby sa občan Únie vzdelával len odborne. Môže napríklad nastúpiť na vysokú školu, čo by nemalo obmezdiť jeho právo na pobyt na Slovensku. Práve naopak by to malo byť podporené, pretože sa zvyšuje možnosť, že aj tento občan Únie sa stane kvalifikovaným a viac integrovaným po ukončení štúdia na Slovensku. 

31. V § 75 sa vkladá nový ods. 12 v znení: 
Ministerstvo vnútra poskytuje základné demografické, ekonomické a sociálne údaje o imigrantoch Štatistickému úradu SR. 
Zdôvodnenie: 
Kvalitnejšie údaje umožnia pripravovať kvalitnejšie stratégie a právne normy orgánmi štátnej správy. 

32. V § 110 v ods. 1 v písm. f), h) a s), v odseku 2 v prvej vete, v odseku 3 v prvej vete a v odseku 4 v písmenách a) a b) zmeniť slovo “troch” na slovo “desať”. 
Zdôvodnenie: 
Je dôležité, aby cudzinci mali dostatok času na informovanie policajného útvaru a v prípade ods. 1 v písm. s) na požiadanie o vydanie nového dokladu. Môže sa stať, že daný človek ochorie a nestihne ohlásiť požadované informácie za tri pracovné dni. Pri podobných záležitostiach majú občania Únie k dispozícii 10 pracovných dní. Nie je dôvod, aby občania tretích krajín mali menej času na splnenie si podobných povinností (pozri napr. § 111, ods. 1, písm. e), j) a ods. 2 písm. d) a f)). V súvislosti s odsekom 2 paragrafu 110 je zase potrebné brať do úvahy, že občan tretej krajiny mohol pricestovať z krajiny, kde je významný časový posun, môže po príchode na Slovensko ochorieť, môže sa mu po ceste stratiť batožina čo musí okamžite riešiť, tiež že potrebuje niekoľko dní na to, aby sa aklimatizoval a zorientoval po príchode na Slovensko a pod. Z týchto dôvodov sú tri pracovné dni veľmi krátka doba na to, aby hlásil svoj vstup na policajnom útvare. 

33. V 117 v ods. 5 vypustiť písmeno b) a súčasné písmeno a) bude znieť: 
“odseku 1, 2 a 3 možno uložiť pokutu do 300 eur.” 
Terajšie písmeno c) bude prečíslované na písmeno b). 
Zdôvodnenie: 
Ide o zrovnoprávnenie cudzincov z tretích krajín a občanov Únie a ich rodinnými príslušníkmi v oblasti pokút za priestupky. Neexistuje žiaden dôvod, prečo občania tretích štátov by mali platiť vyššie poplatky ako občania Únie a ich rodinných príslušníci; pri stanovovaní výšky pokút v iných odvetviach práva (napr. pri dopravných priestupkoch) sa neprihliada na občianstvo. 

34. Znenie § 120 ods. 1 je potrebné upraviť naledovne: 
V zákone sa má explicitne uviesť, že štátny príslušník tretej krajiny nie je povinný predkladať výpis z registra trestov podľa osobitného predpisu, ), keďže si ho vie polícia sama vyžiadať. Zákon by však mal uviesť, že policajný útvar si bezúhonnosť cudzinca overí aj na slovensko Registri trestov. 
Rovnako by sa malo jasnejšie zadefinovať, čo sa myslí pod bydliskom za posledné tri roky (či tam mal cudzinec trvalý pobyt, prechodný, iný, či je to ohraničené dĺžkou pobytu a pod.). 
Umožniť príslušníkom tretej krajiny preukázať bezúhonnosť čestným vyhlásením, ktoré vykoná štátny príslušník tretej krajiny pred príslušným súdnym orgánom alebo administratívnym orgánom, prípadne notárom na Slovensku. 
Zdôvodnenie: 
Prvá navrhnutá zmena slúži k odbremeneniu žiadateľa, ako aj našich úradov, ktoré nemusia všetkým príslušníkom tretej krajiny vydávať výpis z registra trestov. Uvedená zmena je v súlade s tendenciou nežiadať doklad od osoby, ak takýto doklad má štát k dispozícii v rámci svojich orgánov. 
Druhá navrhnutá zmena je legislatívno-technická úprava. 
Tretia zmena uľahčuje preukázanie bezúhonnosti pre prichadzajúcich cudzincov. 

35a. V § 121 vložiť nové písmeno e) v znení: 
„dohoda o hosťovaní podľa § 26b zákona 172/2005 Z. z. o štátnej podpore výskumu a vývoja, ak ubytovanie v zmysle konkrétnej dohody zabezpečuje hosťujúca organizácia,“ 
Zdôvonenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti vedcami a výskumníkmi prichádzajúcimi na Slovensko, u ktorých môže byť otázka zabezpečenia ubytovania vyriešená iným spôsobom, ktorý pripúšťa právna norma (teda zákona 172/2005 Z. z.). 

35b. V 124 sa vkladá nový odsek číslo 3 v nasledovnom znení: 
„Náklady súvisiace s vyšetrením a vydaním dokladu podľa ods. 1 v prípade žiadateľov podľa § 24 až 26 znáša Slovenská republika.“ 
Zdôvodnenie: 
Vyžadované potvrdenie je pomerne drahé, najmä pre študentov a vedecko-pedagogických pracovníkov. Tým, že ho SR uhradí, zvýši svoju atraktivitu pre vzdelaných a vysokokvalifikovaných ľudí. 

36. V § 125 v ods. 4 sa pridáva nova veta v znení: 
„Pri dokumentoch vydaných v anglickom jazyku sa úradný preklad nevyžaduje.“ 
Zdôvodnenie: 
Ide o zosúladenie tohto ustanovenia s celkovou prioritou týchto pozmeňujúcich návrhov, ktoré chcú cudzincom uľahčiť príchod a pobyt cudzincov na Slovensko. 

37. V § 128 vložiť nový odsek č. 6, ktorý bude znieť: 
“Údaje uvedené v paragrafe 128 budú poskytnuté Štatistickému úradu SR a po anonymizovaní a pri ochrane osobných údajov budú sprístupnené na účely výskumu.” 
Zdôvodnenie: 
Pre skvalitnenie práce štátnych orgánov aj výskumníkov zaoberajúcich sa migráciou na slovensku sú nevyhnutné kvalitné dáta. Na základe kvalitných dát a výskumov z nich vyplývajúcich bude následne možné skvalitniť stratégie a legislatívu týkajúce sa migrácie na Slovensku. 

Čl. II 
Zákon č. 5/2004 o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

1. Zmeniť písm. c) v § 22 ods. 7 nasledovne: 
“ktorému bolo udelené povolenie na prechodný pobyt na účel štúdia a jeho zamestnanie na území Slovenskej republiky nepresiahne 10 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok; v prípade, že je cudzinec študentom na vysokej škole, tak jeho zamestnanie na území Slovenskej republiky nesmie presiahnuť 20 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok.“ 
Zdôvodnenie: 
Možnosť pracovať 20 hodín týždenne zatraktívni Slovensko pre študentov vysokých škôl. Je to bežný štandard aj v iných krajiných a umožňuje študentovi viac sa zapojiť do života na vysokej škole, ako napríklad asistent vo výskume alebo asistent učiteľa. Zároveň 20 hodín práce neohrozuje kvalitu vzdelávania študenta a tiež nie je dostatočne vysoký na to, aby umožňoval zneužiť prechodný pobyt na účel štúdia len na prácu alebo podnikanie. 

2. V § 22, v ods. 5 vypustiť písmeno d) a zároveň zmeniť znenie v ods. 7 písm. d) uvedeného paragrafu nasledovne: 
„ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti,“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhnutá zmena uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že nebudú musieť získať povolenie na prácu, pokiaľ budú učiť alebo robiť vedu. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia prinesú zahraničné trendy. 

Čl. III 
Zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch 

1. V čl. III bode 1 navrhovaného zákona, teda v sadzobníku správnych poplatkov v časti II. Vnútorná správa položka 24, sa navrhuje oslobodiť od poplatkov v rámci písmen a) a d) všetkých študentov, pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov. Rovnako sa navrhuje oslobodenie študentov pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov od poplatkov definovaných v sadzobníku správnych poplatkov v časti XVIII. Konzulárne poplatky položka 242. 
Zdôvodnenie: 
Oslobodenie od poplatkov je zacielené na najkvalitnejších cudzincov (t. j. vedcov a učiteľov) a na ľudí s potenciálom byť vysoko vzdelaní a integrovaní na Slovensku (študenti). Títo ľudia pomôžu Slovensku stať sa modernou znalostnou eknomikou. 

 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 2 písm. l)l: Ohrozenie bezpečnosti štátu  
Navrhovaná právna úprava zavádza do zákona definíciu pojmu „ohrozenie bezpečnosti štátu“, ktorým rozumie „konanie osoby, ktorým ohrozuje demokratický poriadok, zvrchovanosť, územnú celistvosť štátu, nedotknuteľnosť hraníc štátu, porušovanie základných práv a slobôd, ktorými sú chránené životy a zdravie osôb, majetok a životné prostredie“. 

Uvedená definícia má zjavne svoj pôvod v ustanovení čl. 1 ods. 3 ústavného zákona č. 227/2002 Z.z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, ktorý definuje pojem „bezpečnosť“ ako „stav, v ktorom je zachovávaný mier a bezpečnosť štátu, jeho demokratický poriadok a zvrchovanosť, územná celistvosť a nedotknuteľnosť hraníc štátu, základné práva a slobody a v ktorom sú chránené životy a zdravie osôb, majetok a životné prostredie.“ Ide však o vymedzenie ustanovenia ústavným zákonom určeným na aplikáciu v čase vojnového stavu, preto je potrebné, aby navrhovaný zákon o pobyte cudzincov obsahoval konkrétnejšie vymedzenie konaní, ktorými cudzinec môže ohroziť bezpečnosť štátu. 

Predkladateľ zákona v osobitnej časti zdôrazňuje, že ide o vymedzenie pojmov pre účely predkladaného zákona, ktoré majú uľahčiť aplikáciu zákona a predísť tomu, aby boli rozhodnutia policajných útvarov rušené z dôvodu absencie zákonných ustanovení týkajúcich sa bližšieho vysvetlenia uvedených pojmov. Tu ide jednoznačne o legitímny cieľ predkladateľa zákona, avšak na jeho dosiahnutie je potrebné, aby bola definícia dostatočne určitá a konkrétna tak, aby sa predišlo výkladovým problémom, netransparentnosti a prípadnej svojvôli v aplikačnej praxi. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby ustanovenie § 2 písm. l konkrétne špecifikovalo konania, ktorými osoba môže ohroziť bezpečnosť štátu. 

Dôvodová správa k zákonu vo svojej všeobecnej časti, v prvej vete prvého odseku, deklaruje, že „riešenie problematiky kontroly hraníc a pobytu cudzincov ako aj riadenie migračnej politiky patrí medzi prvoradé úlohy demokraticky a dynamicky sa rozvíjajúcej spoločnosti založenej na princípoch slobody, bezpečnosti a spravodlivosti.“ Z obsahu predkladaného návrhu vyplýva, že z troch uvedených princípov je zámerom SR zabezpečiť najmä „bezpečnosť“, kým princípy slobody a spravodlivosti sa musia tomuto princípu podriadiť. Považujeme z tohto hľadiska zámer zákona za nevyvážený a reštriktívny. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	K § 2 písm. m): Ohrozenie verejného poriadku 
Podľa navrhovanej definície sa ohrozením verejného poriadku rozumie najmä dopustenie sa priestupku podľa tohto zákona alebo osobitného zákona viac ako trikrát. Navrhujeme vypustiť z definície slovo najmä, keďže sa domnievame, že akékoľvek vymedzenie, ktoré v spojení s ďalšími ustanoveniami zákona umožňuje policajnému útvaru neudeliť alebo zrušiť povolenie na pobyt, musí byť vymenované taxatívne, aby sa predišlo extenzívnemu výkladu zo strany policajného útvaru. Vymedzenie pojmu ohrozenie verejného poriadku sa môže viazať napríklad na porušenie alebo ohrozenie zákonom chránených práv a oprávnení týkajúcich sa ľudskej dôstojnosti, ochrany maloletých a zraniteľných plnoletých. 

Navrhujeme tiež preformulovanie tohto vymedzenia, pretože sa domnievame, že zásada „trikrát a dosť“, v spojení s oprávnením neudeliť alebo zrušiť cudzincovi z tohto dôvodu povolenie na pobyt, je príliš reštriktívne a môže znamenať vážny neprimeraný zásah do života cudzinca. 
 	O 	ČA 	Definícia ohrozenia verejného poriadku upravená. 	
Verejnosť 	K § 2 písm. v): Verejný záujem  
Verejný záujem je kategória, ktorá nemá všeobecnú definíciu v slovenskom právnom poriadku ani v judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva. 

Verejný záujem, je právny pojem, ktorý nie je pojmom legálne definovaným, pretože vyjadruje okamžitosť stavu záujmov a ich vzájomnú hierarchiu. Z toho vyplýva, že verejný záujem je časovo a miestne premenný stav, a preto sa musí posudzovať len v konkrétnej situácii, v konkrétnom mieste a v konkrétnom čase. 
Ústavný súd Slovenskej republiky v náleze sp. zn. PL. ÚS 33/95 z 20. decembra 1995 (zverejnenom v Zbierke zákonov Slovenskej republiky, čiastka 1, pod číslom 4/1996) uviedol, že „pojem verejného záujmu je právne vymedziteľný len vo vzťahu ku konkrétnemu základnému právu či slobode". 

Vzhľadom na uvedené považujeme vymedzenie tohto pojmu ako „záujem väčšej časti obyvateľstva na danom teritóriu“ za protiústavný, príliš vágny a v praxi neaplikovateľný, pretože zákon neuvádza kto a akým spôsobom bude zisťovať záujem väčšej časti obyvateľstva na danom teritóriu. Okrem toho v prípade aplikácie by mohlo dôjsť k až k diskriminácii práv menšín resp. menšinového obyvateľstva na určitom území. Z tohto dôvodu navrhujeme vypustenie tohto vymedzenia zo zákona a túto pripomienku považujeme za "zásadnú". 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 2 písm. y): Zraniteľná osoba 
Oceňujeme, že predkladateľ zákona rozšíril v súčasnosti platné vymedzenie pojmu zraniteľná osoba a prispôsobil ho aplikačnej praxi. Vzhľadom na doterajšie skúsenosti z praxe navrhujeme, aby boli zraniteľné osoby vymenované príkladmo a aby bolo do definície doplnené slovo najmä z dôvodu, že aplikačná prax môže poukázať aj na iné osoby v rôznom postavení, ktoré bude potrebné označiť ako zraniteľné a z tohto dôvodu im poskytnúť zvýhodnenie na základe individuálneho posúdenia prípadu (podobne ako v prípade aplikácie pojmu „verejný záujem“). 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 14 /Schengenské vízum/ a k § 15 ods. 3 /národné vízum/ 
Nová právna úprava zavádza nevýhodnejšie podmienky pre rodinných príslušníkov azylantov a cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou v súvislosti s ich právom na zlúčenie rodiny s azylantom a s cudzincom s poskytnutou doplnkovou ochranou. Rodinným príslušníkom takýchto cudzincov sa podľa doterajšej právnej úpravy udeľovalo tzv. schengenské vízum, čo umožňovalo bezproblémovú realizáciu ich práva na zlúčenie rodiny. 

V navrhovanom zákone sa upravuje možnosť udeliť rodinným príslušníkom cudzinca národné vízum. Dôvodová správa neobsahuje odôvodnenie potreby tejto zmeny alebo vysvetlenie. Uvedená zmena spôsobí problémy a komplikácie pri praktickej realizácii práva na zlúčenie rodiny, pretože väčšina cudzincov s poskytnutou medzinárodnou ochranou a teda aj ich rodinných príslušníkov, pochádza z krajín, ktoré nemajú priame letecké spojenie zo SR. Pre rodinných príslušníkov cudzincov s poskytnutou medzinárodnou ochranou to bude znamenať neprimeranú záťaž spôsobenú potrebou požiadať o udelenie tranzitných víz krajiny, cez ktoré budú tranzitovať na územie SR. Pôjde o neúmernú finančnú, psychickú a časovú záťaž, ktorá môže spôsobiť aj ďalšie ohrozenie ich života v situácii, kedy budú zrejme rovnako ohrození prenasledovaním alebo vážnym bezprávím ako ich príbuzní, ktorým bola v SR poskytnutá medzinárodná ochrana. 

Preto navrhujeme, aby bol do § 14 navrhovaného zákona včlenený nový odsek 3 s nasledovnou úpravou: 
"(3) Rodinnému príslušníkovi azylanta alebo cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, uvedenému v osobitnom predpise, ) sa udeľuje schengenské vízum. Na udelenie víza je právny nárok." 

Takouto právnou úpravou sa pre rodinných príslušníkov azylantov a cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou zaistí reálna a efektívna možnosť zlúčenia s azylantom a s cudzincom s poskytnutou doplnkovou ochranou a zároveň sa im zabezpečí režim najvyšších výhod v súvislosti s výkonom ich práva na zlúčenie rodiny. 

V tejto súvislosti navrhujeme vypustenie § 15 ods. 3 v navrhovanom zákone. 
 	O 	ČA 	Národné víza vydané SR slúžia aj ako krátkodobé schengenské víza, preto si nebudú musieť uvedené osoby vybavovať žiadne letiskové tranzitné víza. Rodinní príslušníci v súčasnosti nespĺňajú podmienky na udelenie schengenského víza, pretože jednou z podmienok na ich udelenie je aj ochota vrátiť sa späť (keďže ide o krátkodobé víza). 	
Verejnosť 	Tretia časť navrhovaného zákona: POBYT CUDZINCOV 
Navrhovaný zákon zavádza množstvo nových ustanovení týkajúcich sa jednotlivých druhov pobytov v SR, ktoré podstatne sprísňujú podmienky pre udelenie pobytu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny v porovnaní so v súčasnosti platnou právnou úpravou, v niektorých prípadoch dokonca fakticky takmer znemožňujú udelenie pobytu (napríklad tolerovaný pobyt z dôvodu rešpektovania rodinného alebo súkromného života). Špecificky sprísňuje podmienky pre udelenie pobytu na účel podnikania. 

Pokiaľ ide o osobitne zraniteľné skupiny cudzincov, predkladateľ zákona účinne nerieši komplikovanú situáciu maloletých detí bez sprievodu a cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana. Ide o dve kategórie cudzincov, ktorým Slovenská republika musí poskytnúť konkrétnu formu ochrany. V prípade maloletých detí bez sprievodu Liga za ľudské práva opakovane a dlhodobo upozorňuje na to, že udelenie tolerovaného pobytu týmto deťom dovtedy kým dosiahnu 18 rokov nerieši situáciu detí a pôsobí demotivačne a je aj v rozpore s najlepším záujmom dieťaťa, ktorý je Slovenská republika v každom konaní povinná skúmať a rešpektovať. Je nevyhnutné, aby právna úprava poskytla deťom bez sprievodu reálne, konkrétne a dostupné trvalé riešenie ich situácie, ktoré jediné bude predstavovať nástroj účinnej pomoci a ochrany detí bez sprievodu. 

Rovnako to platí aj pre kategóriu cudzincov s poskytnutou doplnkovou ochranou. Táto forma ochrany sa poskytuje od r. 2007. V súčasnosti máme na našom území cudzincov, ktorým bola doplnková ochrana poskytnutá a opakovane predlžovaná už od r. 2007, teda v súčasnosti už štvrtý rok. Títo cudzinci ale nemajú k dispozícii žiadne trvalé riešenie svojej situácie, zostáva im len každoročne žiadať o predĺženie doplnkovej ochrany. Ide pritom o ochranu dočasného charakteru, ktorá trvá len do času, kým v krajine pôvodu pretrváva vážne bezprávie, čo ale na druhej strane môže trvať aj niekoľko rokov, prípadne desaťročí. Dočasnosť inštitútu doplnkovej ochrany si uvedomujú aj samotní cudzinci, ktorí síce môžu pracovať alebo podnikať, avšak vzhľadom na chýbajúcu možnosť trvalého riešenia ich situácie, nie sú motivovaní k integrácii. V tejto situácii tak máme na našom území cudzincov, ktorí reálne nevedia predvídať, aký bude ich ďalší osud, čo zásadným spôsobom znižuje ich integračný potenciál a vytvára podmienky pre šedú ekonomiku, kriminalitu a život na okraji spoločnosti. Preto sme toho názoru, že zodpovedný štát je povinný umožniť cudzincom s doplnkovou ochranou, ktorým bola opakovane táto predĺžená, podmienky pre získanie trvalého riešenia ich situácie t.j. ustanovenie podmienok na základe ktorých budú môcť získať iný pobyt ako doplnkovú ochranu. Aj v tomto ohľade ale navrhovaná právna úprava uvedený problém nijako nerieši. 
 	O 	ČA 	Viď vyhodnotenie ku konkrétnym pripomienkam. 	
Verejnosť 	K § 30 
Navrhovaná úprava zavádza inštitút tzv. predbežného posúdenia žiadosti o prechodný pobyt, ktoré bude vykonané Zastupiteľským úradom SR v zahraničí (ZÚ SR). Podľa návrhu vykoná ZÚ SR so žiadateľom osobný pohovor, o výsledku ktorého spíše zápis a ten, spolu so stanoviskom k udeleniu pobytu (odporúča alebo neodporúča) zašle príslušnému policajnému útvaru. 

K uvedenému návrhu máme nasledujúce výhrady: 

- Predkladateľ neuvádza, či navrhované opatrenie konzultoval s Ministerstvom zahraničných vecí SR z hľadiska kapacity zastupiteľských úradov pre vykonávanie a spracovanie pohovorov. 

- Podpis žiadateľa na písomnom vyhotovení záznamu z osobného pohovoru v slovenčine síce považujeme za nevyhnutný, ale uloženie povinnosti žiadateľovi podpísať záznam z pohovoru spísaný v slovenčine, v krajine, kde nie je možné zabezpečiť tlmočníka, považujeme za neprimerané. Pohovor sa podľa návrhu zákona „vedie v slovenskom alebo inom, obom stranám zrozumiteľnom jazyku“. Zákon nekonkretizuje, nakoľko o tejto skutočnosti môže dôjsť medzi zúčastnenými k dohode. Ustanovenie, že si môže žiadateľ zabezpečiť tlmočníka, považujeme za všeobecne neaplikovateľné, nakoľko z našich skúseností vyplýva, že v kultúrne alebo geograficky „vzdialených“ krajinách takéto služby (tlmočenie zo slovenčiny) k dispozícii nie sú. Účastníkovi konania tiež nie je možné prítomnosť tlmočníka zakázať ak sa konanie vedie v inom ako pre neho zrozumiteľnom jazyku, preto sa domnievame, že je táto veta v zákone nadbytočná. 

- Zákon neuvádza, na základe akých kritérií má zastupiteľský úrad posúdiť žiadosť cudzinca a navrhnúť či odporúča alebo neodporúča udeliť povolenie, nie je ustanovený ani mechanizmus kontroly postupu zastupiteľského úradu, čo poskytuje príliš veľkú možnosť pre subjektívne rozhodovanie a korupciu. Pracovníci zastupiteľských úradov SR sú a budú v praxi pri výkone tejto funkcie prakticky nekontrolovateľní. Naše doterajšie skúsenosti, skúsenosti našich klientov aj iných partnerských organizácii ktoré poskytujú poradenstvo migrantom preukázali, že v praxi dochádza na zastupiteľských úradoch k neštandardným situáciám. Nie je možné vylúčiť prehĺbenie rizika korupcie, nakoľko rozhodovacia (odporúčacia) právomoc bude pri prvom kontakte neúmerne vysoká. Nie je zrejmé, či takéto stanovisko bude pre OCP rozhodujúce – domnievame sa že pôjde o čisto subjektívne posúdenie osoby žiadateľa, v ktorom môžu zohrať rolu subjektívne okolnosti, osobná sympatia resp. nesympatia, bez stanovenia akýchkoľvek kritérií pre vyhotovenie takéhoto posudku pracovníkom ZÚ SR. To, že súčasťou posudku má byť jeho odôvodnenie, považujeme za samozrejmú súčasť akéhokoľvek rozhodnutia, ktoré má moc ovplyvniť práva a povinnosti osoby. 

Navrhujeme preto ustanovenia zákona týkajúce sa osobných pohovorov na zastupiteľskom úrade VYPUSTIŤ, nakoľko túto požiadavku považujeme za neprimerané rozšírenie miery voľnej úvahy v procese udeľovania povolení na pobyt, zníženie práv účastníka konania a za faktické prenesenie rozhodovacej právomoci na úradníkov zastupiteľských úradov a OCP na základe subjektívnych kritérií. 
 	O 	N 	Vzhľadom na vzdialenosť medzi správnym orgánom rozhodujúcim o udelení pobytu a žiadateľom o pobyt je potrebné pre kvalitné posúdenie žiadosti zabezpečiť aj určitú formu osobného kontaktu so žiadateľom. Jediný, kto môže toto zabezpečiť je zastupiteľský úrad. Jeho stanovisko však nie je pre policajný útvar záväzné, je len jedným z viacerých podkladov na rozhodnutie. 	
Verejnosť 	K § 31 odsek 1) 
Negatívne vnímame povinnosť cudzinca predložiť súčasne všetky doklady potrebné pre udelenie povolenia na pobyt v čase podania žiadosti bez možnosti dodatočného dokladovania v zmysle § 19 ods. 3) Správneho poriadku. § 19 ods. 3) Správneho poriadku ustanovuje, že "pokiaľ podanie nemá predpísané náležitosti, správny orgán pomôže účastníkovi konania nedostatky odstrániť, prípadne ho vyzve, aby ich v určenej lehote odstránil; súčasne ho poučí, že inak konanie zastaví." 

Povinnosť predložiť súčasne všetky doklady k žiadosti o udelenie pobytu v momente podania žiadosti navrhujeme z návrhu zákona vypustiť a ponechať doteraz platné znenie, nakoľko sa domnievame, že bude v praxi spôsobovať obrovské problémy (neprekonateľné prekážky) najmä tým žiadateľom, ktorí kvôli podaniu žiadosti budú cestovať na ZÚ SR do inej krajiny, resp. na veľkú vzdialenosť a nebudú zároveň dostatočne a detailne informovaní o všetkých podmienkach zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a bude im v čase osobného podania žiadosti na ZÚ SR niektoré z potvrdení chýbať (príklad: ak žiadateľ cestuje naprieč Afrikou tisíce km do najbližšieho akreditovaného ZÚ SR, nemôže si odskočiť naspäť po doklad ktorý mu chýba, jeho žiadosť nebude podľa zákona prevzatá aj ak na na jej podanie vynaložili nemalé úsilie, vybavil si tranzitné víza do inej krajiny, zaplatili nocľah v inom meste, letenku a transkontinentálnu kuriérsku službu na doručenie dokladov preložených v SR). 

Je možné očakávať, že žiadateľom budú bezdôvodne vznikať veľké finančné aj časové straty, rovnako môže dochádzať k preťažovaniu zastupiteľských úradov. Toto ustanovenie môže pôsobiť demotivačne aj na tie skupiny migrantov, o ktorých samotná SR záujem má pre ich vysokú odbornú kvalifikáciu. Počty žiadateľov o pobyt ani počty migrantov s povolením na pobyt v SR nie sú v porovnaní so susednými krajinami v našom regióne tak vysoké, aby si regularizácia migrácie vyžiadala natoľko prísne opatrenia. Počet štátnych príslušníkov tretích krajín v pomere k celkovej populácii SR nepresahuje 0,5%. 
 	O 	N 	Navrhované opatrenie považujeme za prospešné najmä s ohľadom na rýchlosť, efektívnosť a hospodárnosť konania. Aj so snahou o predchádzanie negatívnych javom uvádzaných v pripomienke sa v návrhu zákona dopĺňajú viaceré informačné povinnosti tak pre policajné útvary, ako aj pre zastupiteľské úrady s cieľom zvýšiť informovanosť cudzincov žiadajúcich o pobyty. 	
Verejnosť 	K § 20 ods. 2) prvá veta 
Navrhujeme spresniť znenie tak, aby bolo zrejmé, či sa ustanovením rozumie, že štátny príslušník tretej krajiny môže požiadať o pobyt aj na inú činnosť, v prípade, ak by chcel vykonávať zároveň - napríklad podnikateľskú činnosť a byť zamestnaný. Domnievame sa, že nie je dôvod na to, aby cudzinec nemohol mať paralelne povolených viac činností ak to zákon vyslovene nevylučuje. Súbeh viacerých typov činností by mal byť ponechaný na slobodné rozhodnutie každého človeka (ak už mu bol udelený pobyt na jeden účel), môže podporovať finančnú nezávislosť cudzinca a byť prínosom pre SR (daňové, odvodové príjmy). 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 21: Účel prechodného pobytu 
Pozitívnou zmenou právnej úpravy je, že navrhovaný zákon rozširuje účely, na ktoré môže byť udelený prechodný pobyt- o kategóriu výskum a vývoj a rozširuje pojem osobitnej činnosti. Za prechodný pobyt sa bude považovať aj pobyt na základe modrej karty EÚ a tento pobyt sa udelí aj štátnym príslušníkom tretích krajín s priznaným postavením "slováka žijúceho v zahraničí". 

Z dôvodu, že podľa zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o azyle“ sa za prechodný pobyt považuje aj pobyt cudzinca, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana (§ 27a zákona o azyle), navrhujeme, aby bol do navrhovaného znenia § 21 zákona doplnený odsek 3 v nasledujúcom znení: 

(3) Prechodným pobytom je aj pobyt cudzinca, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana podľa osobitného predpisu. (odkaz na § 13a a § 13b zákona o azyle) 
 	O 	N 	Vzhľadom na znenie zákona o azyle považujeme takúto úpravu za duplicitnú. 	
Verejnosť 	K § 22 (Pobyt na účel podnikania) a § 31 (Náležitosti k žiadosti o udelenie prechodného pobytu na tento účel) 
V porovnaní s predchádzajúcou úpravou zákon zavádza nevýhodnejšie podmienky pre cudzincov žiadajúcich o udelenie prechodného pobytu na účel podnikania, najmä pokiaľ ide o preukazovanie finančného zabezpečenia. 

Podľa v súčasnosti platnej úpravy (§ 25 ods. 9 zákona o pobyte cudzincov), cudzinec, ktorý žiada o povolenie na prechodný pobyt na účel podnikania, musí preukázať finančné zabezpečenie pobytu najmenej vo výške päťnásobku minimálnej mzdy (317€ x5 = 1585€) na každý mesiac pobytu (čiže napr. ak žiada o PP na 12 mesiacov, tak musel preukázať 19 020 €). V súlade s § 17 ods. 3 zákona o pobyte cudzincov môže v súčasnosti policajný útvar udeliť PP na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky, ak tento zákon neustanovuje inak, čo v praxi znamená, že cudzinec sa mohol rozhodnúť, na akú dlhú dobu požiada o udelenie povolenia na PP podľa toho, aké vysoké finančné zabezpečenie pobytu v podobe voľných finančných prostriedkov na svojom účte vedel preukázať. 

Podľa navrhovanej úpravy bude musieť cudzinec obligatórne, bez ohľadu na dĺžku predpokladaného pobytu, preukázať (§31 ods. 6 a ods. 11): 
- Finančné zabezpečenie pobytu vo výške najmenej päťnásobku životného minima na každý mesiac pobytu, najmenej však na jeden rok (§31 ods. 6). (V súčasnosti teda sumu 11 122,80€) 
- Finančné zabezpečenie podnikania vo výške sto násobku životného minima a to výpisom z podnikateľského účtu zriadeného na účely podnikania (§31 ods. 11). (V súčasnosti teda sumu 18 538€) 

Podľa novej právnej úpravy tak bude musieť každý cudzinec žiadajúci o prechodný pobyt na účel podnikania preukázať, že disponuje sumou 29 660,80 € (čo je približne 889 824 SK) bez ohľadu na to, na akú dĺžku žiada o udelenie pobytu. 

Okrem toho, zákon mu ustanovuje aj povinnosť zriadiť si podnikateľský účet, výpisom z ktorého musí preukázať finančné zabezpečenie podnikania. Pripomeňme, že osoby podnikajúce na Slovensku nemajú všeobecnú povinnosť mať zriadený podnikateľský účet, preto považujeme ustanovenie takejto povinnosti pre cudzincov za diskriminačné, reštriktívne a v rozpore so zásadami slobodného trhového hospodárstva. Okrem toho, zákon neustanovuje, či musí byť podnikateľský účet zriadený vo finančnom ústave na Slovensku, alebo v zahraničí, čo môže viesť k tomu, že cudzinci, v ktorých krajinách neexistuje možnosť podnikateľského účtu, nebudú vedieť splniť túto podmienku. 
 	O 	ČA 	Požiadavky na finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti prepracované. 	
Verejnosť 	K § 33 ods. 5)  
Prísnejšie podmienky preukazovania finančného zabezpečenia ustanovuje navrhovaná úprava aj pri obnovovaní si prechodného pobytu na účel podnikania. V súčasnosti musí cudzinec pri podaní žiadosti o obnovenie povolenia na prechodný pobyt preukázať že je schopný zo zdaneného príjmu z tohto podnikania uživiť seba, prípadne svoju rodinu (§27 ods. 6). 

Nový zákon navrhuje zmenu a v § 33 ods. 5 ustanovuje: 
Štátny príslušník tretej krajiny je povinný k žiadosti o obnovenie prechodného pobytu na účel podnikania preukázať, že je schopný uživiť sa zo zdaneného príjmu z tohto podnikania. Zdanený príjem, ktorý je povinný preukázať za predchádzajúce zdaňovacie obdobie musí byť minimálne vo výške šesťdesiat násobku životného minima. Ak štátny príslušník tretej krajiny nepodnikal celé predchádzajúce zdaňovacie obdobie, povinnosť uvedenú v prvej vete preukazuje podľa § 31 ods. 5 písm. a) vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období. 

To znamená, že zatiaľ čo v súčasnosti má cudzinec len povinnosť preukázať, že zo zdaneného príjmu uživí seba alebo svoju rodinu, podľa novej právnej úpravy bude musieť preukázať, že jeho zdanený príjem musel byť vo výške šesťdesiat násobku životného minima. 

Navrhovaná právna úprava finančného zabezpečenia prechodného pobytu na účel podnikania teda sprísňuje podmienky tak pre udelenie povolenia na pobyt, ako aj pre jeho obnovenie. Stonásobok životného minima dokladovaný k žiadosti je možné považovať za neprimerane vysoký, pričom dopady tohto zvýšenia zaznamenajú najmä malí podnikatelia a živnostníci. Takáto regulácia prílevu migrantov ( v súvislosti s nízkymi počtami žiadateľov o tento typ pobytu) je podľa nášho názoru neprimeraná, nie je nevyhnutná a môže smerovať k eliminácii migrácie na tento účel. Predkladateľ zákona sprísnenie podmienky v dôvodovej správe ničím neodôvodnil. 

Odporúčame tiež v spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR a Ministerstvom financií SR zvážiť negatívne dopady na príjmy SR z daní. Preto navrhujeme návrat k v súčasnosti platnej právnej úprave preukazovania finančného zabezpečenia pri udeľovaní a obnovovaní si prechodného pobytu na účel podnikania, ktorú považujeme za primeranú. 
 	O 	ČA 	Výška zdaneného príjmu pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania rozlíšená v závislosti od toho, či ide podnikateľa (napr. živnostníka) alebo o člena štatutárneho orgánu obchodnej spoločnosti (napr. konateľa s.r.o.). 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 2) 
V prípade, ak predkladateľ zákona nevypustí z § 32 ods. 1) písm. a) slová "prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky", odporúčame posúdiť a zvážiť finančné dopady tohto ustanovenia na štátny rozpočet SR. Domnievame sa, že Ministerstvo hospodárstva SR by sa malo povinne a verejne vyjadriť, či dokáže relevantne, transparentne a plnohodnotne posúdiť prínos tisícov žiadateľov o pobyt na účel podnikania, či už z kapacitných alebo metodických dôvodov. Domnievame sa, že takáto úprava je reštriktívna, administratívne zaťažujúca a zbytočná.  	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 1) písmeno a) 
Navrhujeme z § 32 ods. 1, písm. a) vypustiť slová "prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky". 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 odsek 3) písmeno i) 
V § 32 odsek 3) písmeno i) -Navrhujeme vypustiť celé písmeno i; možnosť zamietnuť žiadosť o pobyt na základe podmienky uvedenej v tomto ustanovení považujeme za neprimeraný zásah do práv žiadateľa. Nie je zrejmé, že by príslušné OCP na základe znenia vyhlášky mohlo relevantne a objektívne posúdiť „primeranú kvalitu“ zabezpečeného ubytovania a to ani na základe jeho osobnej prehliadky, naviac za podmienky, že kvalita bývania nie je samozrejmosťou ani pre občanov SR, z dôvodu vysokých cien bývania a celkovej ekonomickej situácie obyvateľstva SR. 	O 	N 	Navrhované opatrenie považujeme za potrebné. 	
Verejnosť 	K § 33 odsek 5) 
Podľa návrhu ustanovenia § 33 odsek 5 zákona "K žiadosti o obnovenie povolenia na prechodný pobyt podnikateľ dokladá „potvrdenie o tom, že má uhradené daňové a colné záväzky, poistné na zdravotné poistenie, poistné na sociálne poistenie a príspevky na starobné dôchodkové sporenie z tohto podnikania a zo všetkých obchodných spoločností a družstiev, v mene ktorých koná; Ak štátny príslušník tretej krajiny nie je daňovníkom alebo nie je povinný platiť poistné na zdravotné poistenie a poistné na sociálne poistenie, priloží doklad potvrdzujúci túto skutočnosť.“ 

Domnievame sa, že skutočnosti uvedené v poslednej vete vyplývajú z platných právnych predpisov, preto by nemal štát vyžadovať doloženie osobitného potvrdenia, ale zistiť uvedenú skutočnosť zo svojej úradnej moci a informáciu o tom viesť vo svojich záznamoch, v spise cudzinca vedenom na príslušnom OCP. Navrhujeme preto poslednú vetu upraviť nasledovne: "Ak štátny príslušník tretej krajiny nie je daňovníkom alebo nie je povinný platiť poistné na zdravotné poistenie a poistné na sociálne poistenie, nie je povinný predložiť doklady podľa predchádzajúcej vety". 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	K § 35: Zrušenie prechodného pobytu 
V § 35 Zrušenie prechodného pobytu: navrhujeme zmeniť odsek 1) písm. a) a doplniť ustanovenie týkajúce sa zrušenia pobytu o tzv. „prechodnú“ alebo „ochrannú“ lehotu (v trvaní aspoň 2 mesiace), po ktorú si bude môcť štátny príslušník tretej krajiny s pobytom na účel zamestnania nájsť nové zamestnanie, v prípade náhlej straty práce, alebo okamžitej výpovede. 

Podobnú právnu úpravu zaviedla prednedávnom aj Česká republika. Súčasne platná aj navrhovaná právna úprava neprihliada na skutočnosť, že skončenie účelu sa nedá vždy predvídať a vopred sa naň pripraviť, zrušenie pobytu je v takomto prípade trestom. Zamestnávatelia o tejto skutočnosti vedia, a zo skúseností migrantov aj vyplýva, že sa niekedy svojim zamestnancom uvedeným zrušením pobytu vyhrážajú. 

Spomínaná „prechodná lehota“ na nájdenie si nového zamestnania a doloženie účelu pobytu povolením na zamestnanie by mala byť nástrojom na predchádzanie zneužívania a vykorisťovania pracovných migrantov, a na odstraňovanie nežiaducej závislosti, na ktoré sa doposiaľ slovenská právna úprava nezameriavala - ani nestanovila účinné prostriedky na jeho odhaľovanie a pomoc obetiam uvedených trestných činov. 	O 	ČA 	Doplnená ochranná lehota 30 dní. 	
Verejnosť 	K ustanoveniam upravujúcim prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny s azylantom 
Navrhovaná úprava zásadným spôsobom mení doterajšie usporiadanie kategórií rodinných príslušníkov cudzincov, ktorí majú nárok na prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny. Je potrebné poukázať na to, že ide o zmenu k menej výhodným podmienkam pri niektorých kategóriách cudzincov, pričom potreba tejto zmeny nie je v dôvodovej správe žiadnym spôsobom vysvetlená. 

Podľa navrhovanej úpravy v § 27 ods. 1, prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelí policajný útvar štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je 
a) rodinným príslušníkom štátneho príslušníka tretej krajiny s prechodným pobytom alebo s priznaným postavením osoby s dlhodobým pobytom EÚ, 
b) manželom štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom, ak manželia majú najmenej 18 rokov, 
c) slobodným dieťaťom mladším ako 18 rokov azylanta alebo manžela azylanta, ktorý má dieťa v osobnej starostlivosti na základe zákona alebo rozhodnutia príslušného orgánu, 
d) príbuzným v priamom vzostupnom rade azylanta mladšieho ako 18 rokov, 
e) závislou osobou podľa medzinárodnej zmluvy. ) 

Za rodinného príslušníka štátneho príslušníka tretej krajiny podľa odseku 1 písm. a) sa považuje 
a) manžel, ak manželia majú najmenej 18 rokov, 
b) slobodné dieťa mladšie ako 18 rokov štátneho príslušníka tretej krajiny a jeho manžela, 
c) jeho slobodné dieťa mladšie ako 18 rokov, 
d) slobodné dieťa jeho manžela mladšie ako 18 rokov, 
e) jeho nezaopatrené slobodné dieťa staršie ako 18 rokov alebo nezaopatrené slobodné dieťa staršie ako 18 rokov jeho manžela, ) ktoré sa o seba nedokáže postarať z dôvodu dlhodobého nepriaznivého zdravotného stavu, 
f) jeho rodič alebo rodič jeho manžela, ktorý je odkázaný na jeho starostlivosť a v krajine odkiaľ prichádza nepožíva náležitú rodinnú podporu. 

K otázke zlúčenia rodiny s azylantom alebo cudzincom s doplnkovou ochranou: 
Pripomienky k navrhovanej úprave zahŕňajú skutočnosť, že zákon vôbec nezohľadňuje právo na zlúčenie rodiny cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana a v prípade azylantov neumožňuje zlúčenie rodiny azylantovi v plnom rozsahu. 

Azylanti: 
Vo vzťahu k azylantom navrhujeme zmenu ustanovení §27 ods. 1 písm. c) a d) tak, aby právo na zlúčenie s azylantom mal aj manžel azylanta. Navrhujeme tak z dôvodu, že podľa § 10 ods. 1 zákona o azyle, udelí ministerstvo azyl na účel zlúčenia rodiny len: 

a) manželovi azylanta, ak manželstvo trvá a trvalo aj v čase, keď azylant odišiel z krajiny pôvodu a azylant so zlúčením vopred písomne súhlasí, 
b) slobodným deťom azylanta alebo osoby podľa písmena a) do 18 rokov ich veku alebo 
c) rodičom slobodného azylanta mladšieho ako 18 rokov, ak s tým azylant vopred písomne súhlasí. 

Podľa § 10 ods. 3 má ale na udelenie azylu na účel zlúčenia rodiny nárok len rodinný príslušník azylanta, ktorému bol udelený azyl podľa § 8. To znamená, že rodinní príslušníci azylanta, ktorému bol udelený azyl z humanitných dôvodov nemajú nárok na udelenie azylu na účel zlúčenia rodiny podľa zákona o azyle. Na uvedené kategórie osôb by mal teda myslieť zákon o pobyte cudzincov, čo v súčasnosti platí len pre rodinného príslušníka ktorým je rodič azylanta alebo jeho maloleté dieťa alebo maloleté dieťa jeho manžela. Preto navrhujeme, aby právna úprava udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny zahŕňalo aj manžela azylanta, čím sa umožní udelenie povolenia na pobyt aj manželovi azylanta, ktorému bol azyl udelený z humanitných dôvodov. 

 	O 	A 	Akceptované iným spôsobom; keďže doplnková ochrana sa považuje za prechodný pobyt a azyl za trvalý pobyt, zlúčenie rodiny umožňuje § 27 ods. 1 písm. a). 	
Verejnosť 	K ustanoveniam upravujúcim prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny s cudzincom s doplnkovou ochranou 
K § 27 ods. 1: 

Pripomienky k navrhovanej úprave zahŕňajú skutočnosť, že zákon vôbec nezohľadňuje právo na zlúčenie rodiny cudzincov, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana a v prípade azylantov neumožňuje zlúčenie rodiny azylantovi v plnom rozsahu. 

Doplnková ochrana: 

Od roku 2007 zákon o azyle umožňuje poskytnúť cudzincom aj inú formu medzinárodnej ochrany ako azyl a to doplnkovú ochranu. Aj cudzinci, ktorým sa poskytla doplnková ochrana môžu využiť právo na zlúčenie rodiny prostredníctvom inštitútu doplnkovej ochrany na účel zlúčenia rodiny (§13b zákona o azyle), čo sa ale v prípade manžela vzťahuje len na situáciu, kedy manželstvo trvalo v čase odchodu cudzinca, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana z krajiny pôvodu. Navrhujeme preto, aby zákon o pobyte cudzincov reflektoval aj životnú situáciu, kedy cudzinec s poskytnutou doplnkovou ochranou uzavrie manželstvo so štátnym príslušníkom tretej krajiny až potom, čo mu je poskytnutá doplnková ochrana. Navrhujeme, aby aj takéto osoby mali právo na zlúčenie rodiny a teda aby bolo do zákona doplnené aj ustanovenie zahŕňajúce manžela cudzinca s doplnkovou ochranou. 

Navrhované znenie § 27 ods. 1: 
(1) Prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je 
a) rodinným príslušníkom štátneho príslušníka tretej krajiny s prechodným pobytom alebo s priznaným postavením osoby s dlhodobým pobytom EÚ, 
b) manželom štátneho príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom, ak manželia majú najmenej 18 rokov, 
c) manželom azylanta, manželom cudzinca s doplnkovou ochranou, slobodným dieťaťom mladším ako 18 rokov azylanta, alebo manžela azylanta, ktorý má dieťa v osobnej starostlivosti na základe zákona alebo rozhodnutia príslušného orgánu, alebo slobodným dieťaťom mladším ako 18 rokov manžela cudzinca s doplnkovou ochranou, ktorý má dieťa v osobnej starostlivosti na základe zákona alebo rozhodnutia príslušného orgánu 
d) príbuzným v priamom vzostupnom rade azylanta mladšieho ako 18 rokov, 
e) závislou osobou podľa medzinárodnej zmluvy. ) 
 	O 	A 	Akceptované iným spôsobom; keďže doplnková ochrana sa považuje za prechodný pobyt a azyl za trvalý pobyt, zlúčenie rodiny umožňuje § 27 ods. 1 písm. a). 	
Verejnosť 	K ustanoveniam upravujúcim prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny s azylantom a s cudzincom s doplnkovou ochranou 
V tejto súvislosti navrhujeme doplnenie znenia § 31 ods. 10 navrhovaného zákona nasledovne: 
(10) Ak podá štátny príslušník tretej krajiny žiadosť o udelenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny s azylantom alebo s cudzincom, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana (odkaz na §13a zákona o azyle) do troch mesiacov od udelenia azylu, alebo od poskytnutia doplnkovej ochrany, k žiadosti predloží len cestovný doklad a doklad potvrdzujúci príbuzensky vzťah alebo iný dôkaz o existencii tohto vzťahu. 
 	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 12 smernice 2003/86/ES, ktorá sa nevzťahuje na osoby s doplnkovou ochranou. 	
Verejnosť 	K § 57 ods. 2 písm. b) Cieľová skupina ustanovenia o tolerovanom pobyte na účel rešpektovania súkromného a rodinného života 
Podľa navrhovaného znenia ustanovenia § 57 ods. 2 písm. b) policajný útvar udelí tolerovaný pobyt štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 58 ods. 12 ak to vyžaduje rešpektovanie jeho súkromného a rodinného života a neohrozuje bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok; to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v § 27 ods. 1 a v § 42 ods. 1 písm. a) až d). Ustanovenia § 27 ods. 1 a § 42 ods. 1 písm. a) až d) taxatívne vymedzujú kategórie cudzincov, ktorým sa po splnení podmienok udelí prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny, resp. kategórie cudzincov, ktorým sa udelí trvalý pobyt na 5 rokov, pričom v týchto ustanoveniach sú zaradení aj manželia slovenských štátnych občanov, ktorí sú štátni príslušníci tretích krajín. 

Zo súčasnej aplikačnej praxe jednotlivých oddelení cudzineckej polície vyplýva, že žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu na účel rešpektovania súkromného a rodinného života sa zamietajú v prípadoch, keď štátny príslušník tretej krajiny je manželom občana Slovenskej republiky a to odkazujúc na momentálne platné a účinné ustanovenia § 43 ods. 1 písm. f) zákona o pobyte cudzincov (policajný útvar udelí povolenie na tolerovaný pobyt cudzincovi, ak to vyžaduje rešpektovanie jeho súkromného a rodinného života a neohrozuje bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok okrem cudzinca uvedeného v § 23 ods. 1 a v § 35 ods. 1 písm. a) až d)) s tým, že cudzinec má možnosť legalizovať si pobyt prostredníctvom inštitútu prechodného alebo trvalého pobytu. Možnosť legalizácie pobytu však môže existovať len de iure (štátny príslušník tretej krajiny je manželom občana SR), avšak cudzinec de facto nie je schopný splniť podmienky (napr. z dôvodu, že nemá platný cestovný doklad). 

Rešpektovanie rodinného a súkromného života je výslovne chránené medzinárodným právom prostredníctvom Dohovoru o ochrane ľudských práv a slobôd. Právo na rešpektovanie rodinného a súkromného života bolo do zákona o pobyte cudzincov formálne začlenené práve pre zabezpečenie ochrany práva na rešpektovanie súkromného a rodinného života osôb vyplývajúce z Dohovoru. Štát do výkonu tohto práva nemôže zasahovať a Dohovor taxatívne uvádza konkrétne výnimky, kedy je možné do tohto práva zasiahnuť. Sú to prípady, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti, v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných. 

Rada Európy vydala v roku 2001 a 2003 Príručku k vykonávaniu článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach nazvaného „The right to respect for private and family life – A guide to the implementation of article 8 of the European Convention on Human Rights“ (preklad: Právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života – Príručka k vykonávaniu článku 8 Európskeho dohovoru o ľudských právach) napísaného Ursulou Kilkelly. Podľa tejto príručky, „ochrana podľa článku 8 sa vždy vzťahuje aj na manželstvá, ktoré sú zákonné a pravé.“ 

Keďže článok 8 Európskeho dohovoru považuje rešpektovanie súkromného a rodinného života za základné právo každej osoby, manžel občana SR nemôže byť z ustanovenia navrhovaného znenia § 57 ods. 2 písm. b) vyňatý len pre to, že de iure spĺňa podmienky pre udelenie iného druhu pobytu. 

Navrhujeme preto, aby sa § 57 ods. 2 písm. b) v časti za bodkočiarkou (to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v § 27 ods. 1 a v § 42 ods. 1 písm. a) až d)) nahradil ustanovením § 31 s dodatkom, ak je cudzinec schopný predložiť náležitosti k žiadosti o udelenie prechodného pobytu a § 44 s dodatkom, ak je cudzinec schopný predložiť náležitosti k žiadosti o trvalý pobyt. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie o tolerovanom pobyte z dôvodu rešpektovania súkromného a rodinného života upravené. 	
Verejnosť 	K § 58 ods. 3 v spojení s § 57 ods. 2 písm. b) Dokladovanie žiadosti o udelenie pobytu na účel rešpektovania rodinného a súkromného života 
Predkladateľ do návrhu zákona v § 58 ods. 3 previedol svoju súčasnú prax, kedy od štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí žiadajú o udelenie tolerovaného pobytu z dôvodu ak to vyžaduje rešpektovanie jeho súkromného a rodinného života vyžaduje preukázanie bezúhonnosti, napriek tomu, že to zákon o pobyte cudzincov v súčasnosti účinnom znení nevyžaduje. 

Túto povinnosť predkladateľ navrhol zaviesť do znenia zákona prostredníctvom § 58 ods. 3, sa čím ale nie je možné súhlasiť, keďže takáto povinnosť je v rozpore s účelom a cieľom tolerovaného pobytu a odporuje aj zneniu čl. 8 Európskeho Dohovoru o základných právach a slobodách. 
Rozpor s účelom a cieľom tolerovaného pobytu: 
Tolerovaný pobyt je pobyt, ktorého účelom je dočasne riešiť situáciu cudzincov, ktorí si iným spôsobom nemôžu upraviť svoj pobyt na Slovensku, pretože napríklad nemajú a nemôžu získať príslušné doklady alebo nie sú schopní splniť podmienky pre udelenie iného pobytu, ale zároveň existuje objektívna okolnosť, na základe ktorej sú oprávnení zdržiavať sa na Slovensku. 

V prípade tolerovaného pobytu podľa § 57 ods. 2 písm. b, je touto okolnosťou povinnosť vyplývajúca Slovenskej republike z čl. 8 Európskeho Dohovoru o základných právach a slobodách, teda povinnosť rešpektovať rodinný alebo súkromný život. Ide tak napríklad o prípady cudzincov, ktorí uzatvorili manželstvo so slovenským štátnym občanom (v praxi sa však tento pobyt manželom/kám neudeľuje), nachádzajú sa na území SR ale nespĺňajú podmienky pre udelenie trvalého pobytu (napríklad si nedokážu vybaviť cestovný doklad, prípadne iné dokumenty, nie sú bezúhonní a pod.), alebo ide o cudzinca, ktorý má na území SR partnera, alebo dieťa, ktorí sú štátnymi občanmi. Zo skúseností a z praxe vyplýva, že väčšina všetkých žiadateľov o tento typ pobytu sú práve cudzinci, ktorí nemajú potrebné doklady – cestovný pas, doklad o bezúhonnosti potrebný pre udelenie inej formy pobytu, alebo iný doklad, a tieto si ani nedokážu zaobstarať (napríklad veľvyslanectvo príslušné pre vydanie cestovného dokladu sa nachádza v inom členskom štáte EÚ, do ktorého nemôžu vycestovať, pretože nemajú CD, alebo veľvyslanectvo odmieta vydať CD alebo výpis z registra trestov a pod). Vzhľadom na povinnosť vyplývajúcu z čl. 8 EDĽP je ale potrebné ich pobyt na území SR rešpektovať a dočasne upraviť. 

Vzhľadom na uvedené nie je možné očakávať, že uvedení cudzinci budú schopní zaobstarať na účely podania žiadosti o tolerovaný pobyt doklad preukazujúci ich bezúhonnosť v súlade s príslušnými ustanoveniami zákona (§ 120 navrhovaného zákona v spojení s § 125 ods. 6 navrhovaného zákona ). Ak by bolo v moci cudzincov uvedenú podmienku splniť, logicky by sa uchádzali o udelenie inej formy pobytu a nie o pobyt tolerovaný. 
V prípade, ak predkladateľ uvedenú podmienku v navrhovanom znení ponechá, vytvorí z ustanovenia upravujúceho tolerovaný pobyt na účel rešpektovania rodinného a súkromného života obsolétne ustanovenie, pretože v praxi štátni príslušníci tretích krajín, ktorým je uvedený druh tolerovaného pobytu určený, nebudú schopní splniť podmienku pre jeho udelenie. 

Rozpor s Európskym dohovorom o ochrane ľudských právach a základných slobôd. 
Článok 8 EDĽP ustanovuje: 
Článok 8 - Právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života: 
1. Každý má právo na rešpektovanie svojho súkromného a rodinného života, obydlia a korešpondencie. 
2. Štátny orgán nemôže do výkonu tohto práva zasahovať okrem prípadov, keď je to v súlade so zákonom a nevyhnutné v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných. 

Z uvedenej úpravy vyplýva, že osoba, ktorej právo sa chráni, nemusí splniť na účely rešpektovania jej práva podmienku bezúhonnosti tak, ako ju chápe náš zákon o pobyte cudzincov. V prípade, ak chce štát zasiahnuť do tohto práva, znáša dôkazné bremeno a musí preukázať, že ide o zásah nevyhnutný v demokratickej spoločnosti v záujme národnej bezpečnosti, verejnej bezpečnosti, hospodárskeho blahobytu krajiny, predchádzania nepokojom a zločinnosti, ochrany zdravia alebo morálky alebo ochrany práv a slobôd iných. Na účel preukázania nevyhnutnosti zásahu môže využiť spravodajské informácie svojich tajných služieb alebo ďalších zložiek štátnej moci. Ak však štát viaže rešpektovanie rodinného alebo súkromného života cudzinca na podmienku preukázania jeho bezúhonnosti, je práve táto zákonná podmienka v rozpore s Dohovorom, pretože predstavuje zásah nie nevyhnutný v demokratickej spoločnosti, ktorý je teda v priamom rozpore s Dohovorom, ako aj s Ústavou SR. 

V tejto súvislosti navrhujeme, aby bolo ustanovenie § 58 ods. 3 navrhovaného zákona vypustené z dôvodu svojho zrejmého nesúladu s Dohovorom a Ústavou a z dôvodu, že odporuje účelu tolerovaného pobytu. 
 	O 	ČA 	Podmienky tolerovaného pobytu z dôvodu rešpektovania súkromného a rodinného života upravené. 	
Verejnosť 	K § 58 ods. 13 a k § 60 ods. 3) Odkladný účinok 
V novej právnej úprave tolerovaného pobytu navrhuje predkladateľ zmenu oproti doterajšej úprave v podobe vylúčenia odkladného účinku pri podaní odvolania proti rozhodnutiu o zamietnutí tolerovaného pobytu, zrušení tolerovaného pobytu alebo pri rozhodnutí o nepredĺžení tolerovaného pobytu. 

Ani v tomto prípade predkladateľ neodôvodnil, z akých dôvodov je uvedená zmena potrebná. Z navrhovaného znenia zákona je zrejmý úmysel predkladateľa zabezpečiť čo najrýchlejší, pokiaľ možno okamžitý odsun neúspešných žiadateľov o tolerovaný pobyt z územia SR. Tu je ale potrebné poukázať, že ide o zmenu nesystematickú, pretože v pri ostatných druhoch pobytov sa odvolacie konanie proti rozhodnutiu o zrušení/zamietnutí/neobnovení pobytu spravuje ustanoveniami všeobecného správneho predpisu (správny poriadok), ktorý priznáva odvolaniu proti neprávoplatnému rozhodnutiu odkladný účinok. 

V situácii, kedy sa rozhoduje o tolerovanom pobyte, teda o pobyte krátkodobom, tzv. „núdzového“ charakteru, je osobitne dôležité, aby mal účastník konania k dispozícii účinný opravný prostriedok, ktorý mu umožní, aby nadriadený správny orgán v krátkom časovom období preskúmal správnosť rozhodnutia oddelenia cudzineckej polície. V situácii, ak by došlo k administratívnemu vyhosteniu účastníka konania počas konania o odvolaní a toto odvolanie by bolo úspešné, na strane štátu by vznikli v pomere k maximálnej dobe trvania tolerovaného pobytu (180 dní s možnosťou predĺženia) neprimerané náklady spojené s návratom vyhosteného cudzinca a jeho prípadným odškodnením za spôsobenú ujmu. Preto je nanajvýš potrebné, aby odvolanie v konaní o tolerovanom pobyte malo odkladný účinok, čím sa predíde spôsobeniu ujmy tak účastníkovi konania, ako aj neprimeraným nákladom na strane štátu spôsobenými nesprávnym rozhodnutím a následným vyhostením. 

Navrhujeme preto, aby v § 58 ods. 13 a v § 60 ods. 3 bolo odstránené ustanovenie za čiarkou „ktoré nemá odkladný účinok“ a nahradené ustanovením „ktoré sa spravuje všeobecným správnym predpisom“. 
 	O 	ČA 	Odkladný účinok priznaný odvolaniu proti niektorým rozhodnutiam o tolerovanom pobyte. 	
Verejnosť 	K § 58 ods. 5) Zákaz pracovať alebo podnikať 
Predkladateľ zákona aj v novej právnej úprave zachováva zákaz vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu a zákaz podnikať pre všetkých cudzincov s tolerovaným pobytom s výnimkou obetí obchodovania s ľuďmi a tých u ktorých sa rešpektuje rodinný alebo súkromný život. 
Táto reštrikcia je dlhodobo podrobená kritike zo strany mimovládnych organizácií pôsobiacich v oblasti cudzineckého práva. V skutočnosti sa na území SR nachádza len veľmi málo cudzincov, ktorí majú udelený jeden z typov tolerovaného pobytu, rádovo ide o desiatky resp. stovky cudzincov (v roku 2010 to bolo len 218 cudzincov z krajín mimo EÚ, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt a k 31.12.2010 bolo evidovaných 233 platných povolení na tolerovaný pobyt cudzincom z tretích krajín), pričom je potrebné poukázať na to, že väčšina tolerovaných pobytov sa týkala tých cudzincov, ktorí sa nachádzajú vo väzbe alebo výkone trestu odňatia slobody, keďže aj ich pobyt sa považuje za pobyt tolerovaný. 
Je vysoko nepravdepodobné, že povolenie vstupu na pracovný trh tejto malej skupine cudzincov by nejakým spôsobom ohrozilo hospodárstvo SR alebo situáciu na pracovnom trhu. 

V prospech povolenia minimálne vstupu na pracovný trh je aj skutočnosť, že cudzinci s tolerovaným pobytom nemajú nárok na poskytnutie ubytovania zo strany štátu, nemajú nárok na verejné zdravotné poistenie (čiže si musia platiť drahé komerčné poistenie, ale keďže nepracujú, nie je to v ich možnostiach) ani na žiadne sociálne dávky okrem dávky v hmotnej núdzi, podmienky pre poskytnutie ktorej ale nie sú schopní z dôvodu absencie potrebných dokladov splniť. V praxi sú tak títo cudzinci odkázaní sami na seba a na pomoc príbuzných a priateľov a niektorí z nich sa stávajú bezdomovcami, ktorí živoria na okraji spoločnosti. 
V prípade, ak mi je tolerovaný pobyt udelený na 180 mesiacov a opakovane predĺžený (napríklad pri prekážke administratívneho vyhostenia), títo cudzinci sa na našom území nachádzajú aj niekoľko rokov bez akejkoľvek možnosti zaobstarať si obživu. To môže viesť k ich zamestnávaniu „načierno“, ich vykorisťovaniu alebo k páchaniu trestnej činnosti. 

Zavedenie možnosti vstupovať do pracovnoprávneho vzťahu pre cudzincov s tolerovaným pobytom by tak zo strany štátu pôsobilo preventívne, pretože by sa predišlo vzniku podmienok, ktoré sú zodpovedné za tzv. šedú ekonomiku (nelegálna práca) a podmienok pre páchanie trestnej činnosti a zároveň by sa týmto cudzincom umožnilo viesť dôstojný život a zabezpečiť si svoju existenciu. 

Preto žiadame, aby predkladateľ zákona zrušil obmedzenie zakazujúce cudzincom s tolerovaným pobytom vstupovať na pracovný trh a zaviedol podmienky, na základe ktorých budú môcť legálne pracovať. 
 	O 	A 	Z celého návrhu zákona boli vypustené zákazy pracovať; ponechaný iba všeobecný odkaz na zákon o službách zamestnanosti, v ktorom je na gestorovi právnej úpravy prístupu na trh práce - MPSVR SR - aby určil kategórie cudzincov, ktorí budú môcť pracovať. 	
Verejnosť 	K § 76 ods. 1) Všeobecné ustanovenia o administratívnom vyhostení 
V § 76 ods. 1 posledná veta, sa ustanovuje: „V rozhodnutí o administratívnom vyhostení policajný útvar môže určiť zákaz vstupu na územie Slovenskej republiky alebo územie všetkých členských štátov Európskej únie.“ V právnej úprave chýbajú rozlišovacie kritériá, na základe ktorých policajných policajný útvar rozhodne o uložení zákazu vstupu na územie SR alebo na územie všetkých členských štátov EÚ. Jediné ustanovenie, v ktorom zákon výslovne predpokladá uloženie zákazu vstupu na územia všetkých členských štátov je § 81 ods. 4. Znamená to, že tam uvedená možnosť je jediným prípadom, kedy môže byť udelený zákaz vstupu na územie všetkých členských štátov? 	O 	N 	Upravuje to taktiež § 83 ods. 3, ktorý odkazuje na dôvody uvedené v čl. 96 Schengenského dohovoru. 	
Verejnosť 	K § 76 ods. 4) Všeobecné ustanovenia o administratívnom vyhostení 
Navrhovaný zákon v tomto ustanovení rozlišuje 2 rôzne konania - konanie o administratívnom vyhostení a konanie o zákaze vstupu, pričom v súlade s §76 ods. 1 ustanovuje, že oba výroky budú súčasťou jedného rozhodnutia (o AV). Z navrhovanej právnej úpravy ale nie je zrejmé, akými procesnými pravidlami sa bude spravovať konanie o zákaze vstupu, pretože v ďalších ustanoveniach zákon hovorí len o konaní o administratívnom vyhostení, ktoré v súlade s definíciou administratívneho vyhostenia v § 76 ods. 1 nezahŕňa konanie o zákaze vstupu. Preto považujeme za potrebné uviesť, aké procesné postupy sa budú vzťahovať na konanie o zákaze vstupu najmä v súvislosti s možnosťou podať odvolanie/opravný prostriedok voči tomuto rozhodnutiu a možnosťou odkladného účinku v prípade podania odvolania/opravného prostriedku.  	O 	ČA 	Samostatné konanie o zákaze vstupu prichádza do úvahy iba v prípade podľa § 82 ods. 5; podľa záverečných ustanovení sa na toto konanie vzťahuje správny poriadok. 	
Verejnosť 	K § 78: Predvedenie cudzinca za účelom administratívneho vyhostenia 
Navrhovaná právna úprava poskytuje policajnému útvaru nové oprávnenie - možnosť predviesť cudzinca na policajný útvar aj v prípade, ak zistí skutočnosti podmieňujúce začatie konania o administratívnom vyhostení. Ide o zásadné nové oprávnenie pre policajný útvar, umožňujúce dočasné obmedzenie osobnej slobody cudzinca. V osobitnej časti dôvodovej správy sa k potrebe zavedenia tohto oprávnenia uvádza: „Pôjde napríklad o situáciu, kedy cudzinec preukáže svoju identitu, nenaplní skutkovú podstatu žiadneho priestupku, čiže sa zatiaľ ničoho nedopustí a nenaplní ani dôvody jeho administratívneho vyhostenia, avšak policajný útvar má k dispozícii informácie alebo vlastnou činnosťou zistí, že jeho prítomnosť na území Slovenskej republiky, napríklad v určitom čase na konkrétnom mieste, by mohla ohroziť verejný poriadok.“ Z nášho pohľadu takéto odôvodnenie potreby obmedziť osobnú slobodu cudzinca neobstojí, pretože ak sa cudzinec ničoho nedopustil, nenaplnil skutkovú podstatu priestupku a ani nenaplnil dôvody jeho administratívneho vyhostenia, nie je daný zákonný dôvod na jeho predvedenie. V prípade, ak má policajný útvar k dispozícii informácie, ktoré by prípadne mohli odôvodniť administratívne vyhostenie cudzinca, je povinný tieto informácie preskúmať a následne cudzinca predvolať, aby sa vyjadril k ním zisteným informáciám a v prípade, ak sa nedostaví, postupovať podľa § 42 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). 

Finančné príčiny a zjednodušenie konania v prospech policajného útvaru podľa nás nie sú zákonnými dôvodmi z hľadiska proporcionality a nevyhnutnosti, pre zavedenie tohto oprávnenia umožňujúceho obmedzenie osobnej slobody cudzinca zo strany policajného útvaru.  	O 	ČA 	Text čiastočne upravený. 	
Verejnosť 	K § 81 ods. 1) 
Úprava v § 81 ods. 1 písm. a) („Policajný útvar môže administratívne vyhostiť štátneho príslušníka tretej krajiny ak predstavuje vážnu hrozbu pre bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok“) je nejasná a javí sa nadbytočná, pretože obdobné dôvody administratívneho vyhostenia obsahuje aj § 81 ods. 1 písm. b) („Policajný útvar môže administratívne vyhostiť štátneho príslušníka tretej krajiny ak ohrozuje bezpečnosť štátu, verejný poriadok, verejné zdravie, alebo práva a slobody iných a na vymedzených územiach aj prírodu“). Je potrebné definovať rozlišujúce kritériá pre pojmy „vážna hrozba pre bezpečnosť“ a „ohrozuje bezpečnosť“, aby bolo možné správne aplikovať aj s tým spojené rozhodovanie o zákaze vstupu podľa § 81 ods. 2 písm. a, (10r.) alebo b, (5r.).  	O 	N 	Rozlišovanie je potrebné z dôvodu rozdielneho následku určitého konania pre rôzne kategórie štátnych príslušníkov tretej krajiny (napr. čl. 12 ods. 1 smernice 2003/109/ES). 	
Verejnosť 	K § 81 ods. 5) 
Nadbytočné ustanovenie, pretože možnosť rozhodnúť o zákaze vstupu na územie SR na 5 rokov je už upravená v § 81 ods. 1 písm. e) („Policajný útvar môže administratívne vyhostiť štátneho príslušníka tretej krajiny, ak pri kontrole podľa tohto zákona predložil falošný alebo pozmenený doklad alebo doklad inej osoby“) v spojení s § 81 ods. 2 písm. b) („Policajný útvar môže v rozhodnutí o administratívnom vyhostení určiť zákaz vstupu podľa odseku 1 písm. b) až k) na päť rokov“). Pojmom „kontrola podľa tohto zákona“ sa rozumie aj „hraničná kontrola“ podľa § 8 navrhovaného znenia, v ktorom sa nachádza aj priamy odkaz na čl. 7 nariadenia (ES) č. 562/2006, preto nie je potrebné túto situáciu upravovať ďalším osobitným odsekom.  	O 	N 	V tomto prípade nemožno použiť odsek 1, pretože takáto osoba sa nevyhosťuje, keďže ešte nie je na území SR; ak počas hraničnej kontroly predloží falošný doklad, odoprie sa jej vstup a uloží zákaz vstupu. 	
Verejnosť 	K § 82 ods. 2) 
V čl. 7 ods. 4 smernice č. 2008/115/ES (návratová smernica) sa uvádza: „Ak existuje riziko úteku alebo ak žiadosť o legálny pobyt bola zamietnutá ako zjavne neodôvodnená alebo podvodná, alebo ak dotknutá osoba predstavuje riziko pre verejný poriadok, verejnú bezpečnosť alebo národnú bezpečnosť, členské štáty môžu upustiť od poskytnutia lehoty na dobrovoľný odchod alebo môžu poskytnúť lehotu kratšiu ako sedem dní.“ 

V tejto súvislosti navrhujeme zmenu navrhovaného znenia § 82 ods. 2 tak, aby bolo v súlade s čl. 7 ods. 4 smernice č. 2008/115/ES a to konkrétne 
- 1.: doplnením § 82 ods. 2 prvá veta pred čiarkou o slová: „alebo určí lehotu kratšiu ako sedem dní“ a 
- 2.: nahradením navrhovaného znenia § 82 ods. 1 písm. a, / „možno predpokladať, že štátny príslušník tretej krajiny ujde alebo bude iným spôsobom mariť alebo sťažovať výkon rozhodnutia o administratívnom vyhostení, najmä ak nemožno jeho totožnosť zistiť“/ slovami „existuje riziko úteku štátneho príslušníka tretej krajiny“. 

Navrhované znenie § 82 ods. 2: 

(1) Policajný útvar neurčí v rozhodnutí o administratívnom vyhostení lehotu na vycestovanie, alebo určí lehotu kratšiu ako sedem dní, ak 
a) existuje riziko úteku štátneho príslušníka tretej krajiny, 
b) možno štátneho príslušníka tretej krajiny zaistiť podľa § 87, 
c) štátny príslušník tretej krajiny ohrozuje bezpečnosť štátu, verejný poriadok, zdravie alebo práva a slobody iných. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	K § 82 ods. 3) 
1. V odkaze na § 81 ods. 1 písm. a) je použitá nesprávna terminológia, pretože uvedené ustanovenie navrhovaného zákona hovorí "predstavuje vážnu hrozbu pre bezpečnosť štátu alebo verejný poriadok", ale nie „vážne ohrozuje bezpečnosť štátu“ tak ako je uvedené v § 82 ods. 3 v navrhovanom znení. 

2. Navrhujeme zmenu znenia uvedeného ustanovenia. Navrhovaná právna úprava ustanovuje, že „V odôvodnení rozhodnutia policajného útvaru o administratívnom vyhostení podľa § 81 ods. 1 písm. a), ak štátny príslušník tretej krajiny vážne ohrozuje bezpečnosť štátu alebo podľa § 81 ods. 1 písm. b), ak štátny príslušník tretej krajiny ohrozuje bezpečnosť štát, policajný útvar uvedie iba skutočnosť, že ide o bezpečnostný záujem Slovenskej republiky.“ 

K druhej navrhovanej zmene: Takáto právna úprava je v rozpore s Ústavou SR, judikatúrou ESĽP a so všeobecným správnym predpisom, pretože porušuje procesné práva účastníka konania, neumožňuje mu vyjadriť sa k všetkým skutočnostiam, ktoré boli podkladom pre rozhodovanie v jeho veci a znemožňuje mu účinne sa v konaní brániť. Zároveň navrhovaná úprava umožňuje prílišnú svojvôľu správneho orgánu a znemožňuje kontrolu jeho rozhodnutia. Aj v prípade utajovaných skutočností je štát povinný sprístupniť účastníkom konania ich obsah tak, aby boli zachované ich procesné práva a zásada predvídateľnosti rozhodnutia, ale zároveň aby boli chránené aj skutočnosti, ktoré podliehajú utajeniu. 

Správne orgány sú povinné v konaní dodržiavať princípy právneho štátu a to najmä princíp právnej istoty a rešpektovať zásadu predvídateľnosti zákona vrátane výkladu a uplatňovania zákona a všetkých všeobecne záväzných predpisov (I. ÚS 22/01. Nález z 10. júla 2002. Zbierka nálezov a uznesení Ústavného súdu Slovenskej republiky 2002- II. polrok, s. 497). 
Rozpor s § 47 ods. 3 zákona č. 716/1967 Zb. o správnom konaní: „V odôvodnení rozhodnutia správny orgán uvedie, ktoré skutočnosti boli podkladom pre rozhodnutie, akými úvahami bol vedený pri hodnotení dôkazov a pri použití právnych predpisov, na základe ktorých rozhodoval.“ 

K tomu rozsudok Krajského súdu v Bratislave 2 S 42/08-34 zo dňa 15.4.2009 (str. 4 rozsudku): „Pokiaľ teda správne orgány (...) vo svojich rozhodnutiach neuvádzajú žiadne ani rámcové dôvody, pre ktoré je u žalobcu dôvodné podozrenie z ohrozenia bezpečnosti štátu a žalobca ako posudzovaná osoba vôbec nemusí vedieť na čom je toto podozrenie založené (...), je treba takéto rozhodnutia považovať za priečiace sa princípom právneho štátu, porušujúce procesné práva účastníka správneho konania a nerešpektujúce zákonné náležitosti odôvodnenia správneho rozhodnutia.“ 

Judikatúra ESĽP: 

V prípade Nolan a K. proti Rusku (Rozsudok z 12. 2. 2009, sťažnosť č. 2512/04). Súd v rozsudku konštatuje, že sa v konaniach riadi predovšetkým princípom „affirmanti, non neganti, incumbit probatio“ (dôkazné bremeno leží na tom, kto tvrdí, nie na tom, kto popiera), a uvádza: 
„V niektorých prípadoch má iba samotná vláda prístup k informáciám, ktoré potvrdzujú alebo vyvracajú konkrétne obvinenia. Zlyhanie na strane vlády predložiť takéto informácie bez uspokojivého vysvetlenia môže viesť k vyvodeniu záveru o opodstatnenosti podanej sťažnosti. Odôvodnenie zásahu (zrušenie víz na hraniciach pri vstupe na územie) sa obmedzuje na tvrdenie, že sťažovateľove aktivity predstavujú hrozbu pre národnú bezpečnosť. Vzhľadom na „citlivý charakter informácie“, ktorá odôvodňovala rozhodnutie, mala k nej prístup len vláda a nie sťažovateľ. Vláda však nepredložila žiadny materiál ani neponúkla vysvetlenie, prečo nie je možné predložiť dôkazy odôvodňujúce jej tvrdenia. ESĽP ďalej poznamenáva, že žiadny dôkaz dosvedčujúci nutnosť zakázať sťažovateľovi vstup do Ruska nebol predložený ani preskúmaný v konaniach pred vnútroštátnymi orgánmi. Opakuje, že aj keď sa jedná o národnú bezpečnosť, princípy zákonnosti a právneho štátu v demokratickej spoločnosti vyžadujú, aby opatrenia, ktoré majú dopad na základné ľudské práva podliehali určitej forme konania pred nezávislým orgánom príslušným na preskúmanie dôvodov rozhodnutia a relevantných dôkazov v prípade potreby s príslušnými procesnými obmedzeniami na použitie utajovanej informácie. Jednotlivec musí byť schopný napadnúť tvrdenie výkonnej moci, že národná bezpečnosť je „v stávke“. Zatiaľ čo posúdenie výkonnou mocou toho, čo predstavuje hrozbu pre verejnú bezpečnosť bude prirodzene mať dostatočnú váhu, musí nezávislý orgán byť schopný konať v prípadoch, kedy takéto rozhodnutie nemá odôvodnený základ vo faktoch alebo odhaľuje výklad pojmu „národná bezpečnosť“, ktorý je nezákonný alebo v rozpore so zdravým rozumom (common sense) a svojvoľný. (body 69 – 71 rozsudku). 
 	O 	N 	Navrhovanú úpravu považujeme za opodstatnenú z bezpečnostného hľadiska, čo pripúšťa aj ESĽP napr. v rozhodnutiach Rowe a Davis v. Spojené kráľovstvo, Fitt v. Spojené kráľovstvo, Jasper v. Spojené kráľovstvo. 	
Verejnosť 	K § 82 ods. 8) 
Navrhujeme doplniť legislatívny odkaz na prílohu č. 5 k zákonu č. 355/2007 Z.z. rovnako ako je tomu napr. v § 86 ods. 1 písm. c) (ide o zoznam povinne hlásených prenosných ochorení, podozrení na ochorenia a nosičstiev choroboplodných mikroorganizmov). 	O 	ČA 	Zoznam chorôb ohrozujúcich verejné zdravie ustanoví Ministerstvo zdravotníctva SR podľa § 125 ods. 2. 	
Verejnosť 	K § 83 ods. 1 písm. c) 
V navrhovanej úprave chýba odkaz na medzinárodnú zmluvu, na základe ktorej má byť štátny príslušník tretej krajiny vrátený na územie zmluvného štátu. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 83 ods. 1 písm. d) 
Navrhujeme zmeniť navrhované znenie predmetného ustanovenia tak, že sa vypustí § 83 ods. 1 písm. d) z dôvodu, aby bolo navrhované ustanovenie zákona v súlade s čl. 8 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 2008/115/ES („návratová smernica“), kde sa uvádza: „Členské štáty prijmú všetky opatrenia potrebné na vykonanie rozhodnutia o návrate, ak sa neposkytla lehota na dobrovoľný odchod v súlade s čl. 7 ods. 4 alebo sa nesplnila povinnosť návratu v rámci lehoty na dobrovoľný odchod poskytnutej v súlade s čl. 7.“ Dôvod uvedený v § 81 ods. 1 písm. d) „Policajný útvar zabezpečí výkon rozhodnutia o administratívnom vyhostení ak štátny príslušník tretej krajiny nemôže vycestovať, pretože nemá platný cestovný doklad alebo prostriedky na vycestovanie“, je podľa nás nad rámec smernice, pretože takáto osoba má možnosť využiť program asistovaných dobrovoľných návratov, ktorý by mal mať prednosť pred núteným výkonom rozhodnutia.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce; ak štátny príslušník tretej krajiny požiada o asistovaný dobrovoľný návrat, uplatní sa § 84 ods. 4. 	
Verejnosť 	K § 83 ods. 7) 
V navrhovanom znení: „Rozhodnutie o administratívnom vyhostení stráca platnosť rozhodnutím o udelení azylu alebo o poskytnutí doplnkovej ochrany alebo udelením trvalého pobytu, prechodného pobytu alebo tolerovaného pobytu podľa § 57 ods. 1 písm. b) a § 57 ods. 2 písm. b).“ navrhujeme vypustiť: „podľa § 57 ods. 1 písm. b) a § 57 ods. 2 písm. b)“. Rozhodnutie o administratívnom vyhostení by malo stratiť platnosť vždy v prípade, ak je účastníkovi konania udelený akýkoľvek pobyt podľa tohto zákona, keďže ide o pobyt oprávnený.  	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	K § 85 ods. 3) 
V prípade ak zákon priznáva účastníkovi konania určité oprávnenia, mal by mu zároveň poskytnúť reálnu možnosť domáhať sa týchto práv, vrátane možnosti preskúmať rozhodnutie o nepriznaní takýchto práv v riadnom konaní. Preto navrhujeme vypustenie tohto ustanovenia.  	O 	N 	Ide o možnosť udeliť určité výnimky z právoplatne uloženého zákazu vstupu, na čo nie je právny nárok (obdobne ako napr. možnosť upustenia od zvyšku zákazu činnosti podľa § 14 ods. 3 zákona č. 372/1990 Zb.). 	
Verejnosť 	K § 87 ods. 1) 
Pripomienka č. 1: V súvislosti s úpravou obsiahnutou v čl. 15 „Zaistenie“ smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES (návratová smernica), navrhujeme zmenu § 87 ods. 1 a jeho úpravu v nasledujúcom znení: 

(1) Policajt je oprávnený zaistiť štátneho príslušníka tretej krajiny len ak existuje riziko jeho úteku alebo štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy výkonu jeho administratívneho vyhostenia 

1. v konaní o administratívnom vyhostení s cieľom zabezpečiť jeho vycestovanie do krajiny podľa § 76 ods. 1, 
2. na účel výkonu administratívneho vyhostenia alebo výkonu trestu vyhostenia, 
3. na účel výkonu jeho prevozu podľa osobitného predpisu, alebo 
4. na účel jeho vrátenia podľa osobitného predpisu, ak neoprávnene vstúpil na územie Slovenskej republiky alebo sa neoprávnene zdržiava na území Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Podľa čl. 15 ods. 1 prvá veta, smernice 2008/115/ES, musia byť splnené 4 podmienky pre uplatnenie zaistenia: 

„Pokiaľ sa v osobitnom prípade nedajú účinne uplatniť iné dostatočné, ale menej prísne donucovacie opatrenia, členské štáty môžu zaistiť len štátneho príslušníka tretej krajiny, voči ktorému prebieha konanie o návrate, s cieľom pripraviť návrat a/alebo vykonať proces odsunu, a to najmä keď: 
a) existuje riziko úteku, alebo 
b) dotknutý štátny príslušník tretej krajinu sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu.“ 

V navrhovanej úprave sa splnenie uvedených podmienok premietlo len do ustanovenia § 87 ods. 1 písm. a), čo podľa nás predstavuje neúplnú transpozíciu smernice. 

Je však porušením transpozície smernice, keď podmienky uvedené v smernici potrebné pre zaistenie cudzinca, nie sú súčasťou oprávnenia na vykonanie zaistenia aj podľa ustanovení § 87 ods. 1, písm. b, c, d, návrhu zákona. Smernica totiž nehovorí o tom, v ktorom štádiu deportácie je nutné posudzovať existenciu týchto náležitostí, teda či v konaní pred vydaním rozhodnutia o vyhostení, po jeho vydaní, alebo v konaní kedy sa rozhoduje o predlžení lehoty zaistenia. Podľa smernice totiž zaistenie je oprávneným zásahom len vtedy, keď sú tieto náležitosti splnené počas celej doby zaistenia a teda aj počas celej doby odsunu od začatia jej príprav po jej realizáciu. Toto tvrdenie vychádza aj z článku 15 ods. 4 smernice podľa ktorého: „Zaistenie prestáva byť odôvodnené a dotknutá osoba sa bezodkladne prepustí, ak už z právnych alebo iných dôvodov neexistuje odôvodnený predpoklad na odsun alebo už neplatia podmienky ustanovené v odseku 1/ čl. 15 /“. 

Z týchto, ale i iných ustanovení smernice je potom zrejmé, že existencia skutočností obsiahnutých v čl. 15. ods. 1 smernice musí existovať v ktoromkoľvek štádiu vyhosťovacieho procesu, či iného konania o odsune. 
Preto predkladateľ návrhu nemôže dostatočne racionálne vysvetliť, prečo je nutné pre zaistenie z dôvodu uvedeného v ustanovení § 87 ods. 1 písm. a, skúmať osobu zaisteného vo vzťahu k zmareniu výkonu vyhostenia, ale v prípadoch uvedených ustanoveniach § 87 ods. 1, písm. b, c, d. už nie. Pritom naplnenie cieľa vyplývajúceho z existujúceho rozhodnutia o vyhostení, či iných spôsobov „odsunu“ prevozu, či vrátenia je rovnaký. 

Pripomienka č. 2: Zároveň navrhujeme, aby predkladateľ návrhu zákona v súlade so znením čl. 15 ods. 1 prvá veta, smernice 2008/115/ES konkrétne definoval a upravil podmienky pre uplatnenie iných dostatočných, ale menej prísnych donucovacích opatrení, ktorých uplatnenie resp. nemožnosť ich účinného uplatnenia musí predchádzať zaisteniu. 

V tejto súvislosti odkazujeme aj na znenie ods. 16 základných zásad smernice 2008/115/ES, kde sa uvádza: „Využitie zaistenia na účely odsunu by malo byť s ohľadom na použité prostriedky a sledované ciele obmedzené a viazané na zásadu primeranosti. Zaistenie je oprávnené len na prípravu návratu alebo vykonanie procesu odsunu a ak by uplatnenie miernejších donucovacích opatrení nebolo dostatočné.“ To znamená, že smernica priamo predpokladá, že legislatíva členských štátov podmieni zaistenie aj existenciou iných miernejších donucovacích opatrení pre odsun alebo návrat a nemožnosťou ich uplatnenia v konkrétnom prípade. Preto zastávame názor, že navrhovaný zákon by mal výslovne upraviť druhy, používanie a uplatnenie takýchto iných miernejších donucovacích opatrení ešte pred tým, ako pristúpi k zaisteniu štátneho príslušníka tretej krajiny. 

Pripomienka č. 3: V návrhu, ktorý máme k dispozícii, chýba v paragrafovanom znení pri ustanoveniach § 87 ods. 1, písm. c, písm. d, na rozdiel od predchádzajúcej právnej úpravy odkaz na právne normy. Pre jasnejšie a zrejmejšie naplnenia pojmov „presun“ a „vrátenie“ by bolo vhodné tieto odkazy opäť uviesť. 
 	O 	ČA 	V § 89 doplnené alternatívy zaistenia. 	
Verejnosť 	K § 87 ods. 2) 
Uvedené ustanovenie definuje pojem „riziko úteku“ ako „stav, kedy na základe dôvodnej obavy alebo priamej hrozby možno predpokladať, že štátny príslušník tretej krajiny ujde.“ Podľa čl. 3 ods. 7, smernice 2008/115/ES „riziko úteku“ je existencia dôvodov, ktoré vychádzajú z objektívnych kritérií vymedzených zákonom, v konkrétnom prípade sa domnievať, že štátny príslušník tretej krajiny, voči ktorému prebieha konanie o návrate, môže utiecť.“ V tejto súvislosti nepovažujeme pojmy „dôvodná obava“ a „priama hrozba“ za objektívne kritériá, ktoré požaduje smernica a navrhujeme, aby zákon presne špecifikoval, aké objektívne kritériá predstavujú „riziko úteku“ štátneho príslušníka tretej krajiny. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Verejnosť 	K § 87 ods. 4) druhá veta 
Smernica 2008/115/ES v čl. 15 ods. 6 ustanovuje 2 dôvody, na základe ktorých môže byť predĺžená lehota zaistenia štátneho príslušníka tretej krajiny. Tieto dôvody boli vnesené aj do navrhovaného znenia zákona, avšak transpozícia je v navrhovanom znení neúplná, pretože smernica v č. 15 ods. 6 hovorí o predĺžení lehoty zaistenia uvedenej v čl. 15 ods. 5 smernice, ktorý priamo odkazuje na čl. 15 ods. 1 smernice, kde sú vymenované podmienky, ktoré musia byť splnené pre uplatnenie zaistenia (1. nemožnosť účinne uplatniť iné miernejšie donucovacie opatrenia, 2. zaistenie len s cieľom pripraviť návrat/odsun, 3. riziko úteku alebo 4. sa dotknutý štátny príslušník vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu). To znamená, že tieto podmienky musia byť splnené počas celej doby zaistenia, vrátane času rozhodovania o predĺžení zaistenia. Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby bolo navrhované ustanovenie doplnené o vetu „a zároveň nie je možné účinne uplatniť iné miernejšie donucovacie opatrenia a existuje riziko úteku alebo dotknutý štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu.“ 

Navrhujeme nasledujúce znenie predmetného ustanovenia: 
(2) Štátny príslušník tretej krajiny môže byť zaistený na čas nevyhnutne potrebný, najviac však na šesť mesiacov. Policajný útvar môže rozhodnúť o predĺžení lehoty zaistenia najviac o 12 mesiacov, ak možno predpokladať, že napriek vykonaným úkonom potrebným na výkon jeho administratívneho vyhostenia sa tento výkon predĺži z dôvodu, že štátny príslušník tretej krajiny dostatočne nespolupracuje, alebo z dôvodu, že mu zastupiteľský úrad nevydal náhradný cestovný doklad v lehote podľa prvej vety, a zároveň nie je možné účinne uplatniť iné miernejšie donucovacie opatrenia a existuje riziko úteku alebo dotknutý štátny príslušník tretej krajiny sa vyhýba alebo bráni procesu prípravy návratu alebo odsunu; to neplatí, ak ide o rodinu s deťmi alebo zraniteľnú osobu. Lehota zaistenia začína plynúť dňom vykonateľnosti rozhodnutia o zaistení štátneho príslušníka tretej krajiny. 
 	O 	ČA 	V § 89 doplnené alternatívy zaistenia. 	
Verejnosť 	K § 87 ods. 8) a k § 88 ods. 1) písm. f, bod 2. 
Pripomienka č. 1: Navrhovaná právna úprava v§ 87 ods. 8 prvá veta za bodkočiarkou, v súlade s doterajšou právnou úpravou uvádza, že o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení resp. rozhodnutiu o predĺžení zaistenia rozhodne súd bezodkladne. Z hľadiska doterajšej praxe je však uvedená úprava nedostatočná, pretože príslušné súdy rozhodujú v konaní o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení resp. o predĺžení zaistenia v lehote niekoľkých mesiacov od jeho vydania. Uvedený postup je v priamom rozpore s čl. 5 ods. 4 Dohovoru na ochranu ľudských práv a základných slobôd ako aj s judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva, ktoré pod pojmom „urýchlené rozhodovanie“ o otázke pozbavenia osobnej slobody rozumie lehoty počítané na dni, resp. týždne. / nález ÚS SR – III.ÚS 135/09-7/ Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby navrhované znenie zákona vyjadrilo lehotu na preskúmanie rozhodnutia o zaistení/predĺžení zaistenia súdom konkrétnym počítaním času a to odo dňa, hodiny a minúty prvého okamžiku obmedzenia / pozbavenia / slobody cudzinca, a nie od rozhodnutia o zaistení ako je to uvedené v predloženom návrhu / § 87 ods. 4 /. 

Pripomienka č. 2: Zároveň navrhujeme doplnenie uvedeného ustanovenia § 87 ods. 7, v súlade s ustanovením čl. 5 ods. 4 Dohovoru na ochranu ľudských práv a základných slobôd /Každý, kto bol pozbavený slobody zatknutím alebo iným spôsobom, má právo podať návrh na konanie, v ktorom by súd urýchlene rozhodol o zákonnosti jeho pozbavenia slobody a nariadil prepustenie, ak je pozbavenie slobody nezákonné./ o vetu: „Ak súd rozhodne o zrušení rozhodnutia o zaistení alebo o zrušení rozhodnutia o predĺžení zaistenia, zároveň nariadi prepustenie zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny“. Len týmto spôsobom bude navrhovaná právna úprava uvedená do súladu s čl. 5 ods. 4 Dohovoru. 

Pripomienka č. 3: K § 88 ods. 1 písm. f bod 2,: V predmetnom ustanovení sa uvádza, že „Policajný útvar je povinný prepustiť bez zbytočného odkladu zaisteného štátneho príslušníka tretej krajiny, na základe právoplatného rozhodnutia súdu,“. Súčasná právna úprava ale prepustenie zaisteného cudzinca viaže na „rozhodnutie súdu“, nie „právoplatné rozhodnutie súdu“, v tomto prípade by navrhovanou právnou úpravou došlo k nezákonnému predlžovaniu obdobia zaistenia cudzinca, ktoré by bolo v rozpore s čl. 5 ods. 4 Dohovoru. Navrhujeme teda zachovanie súčasného znenia a vypustenie slova „právoplatného“ z predmetného ustanovenia. 
 	O 	ČA 	Doplnené lehoty pre rozhodnutia súdov o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam policajného útvaru o zaistení. Záväznosť rozhodnutia je daná jeho právoplatnosťou (§ 159 OSP). 	
Verejnosť 	K § 114 odsek 3) 
Navrhujeme preformulovať nasledovne: "(3) Vysoká škola alebo vyššia odborná škola v Slovenskej republike je povinná do troch pracovných dní písomne oznámiť policajnému útvaru začatie štúdia, prerušenie štúdia, zanechanie štúdia, vylúčenie zo štúdia alebo skončenie štúdia štátneho príslušníka tretej krajiny." 	O 	ČA 	Znenie upravené iným spôsobom v zmysle pripomienky. 	
Verejnosť 	Všeobecne  
V návrhu zákona navrhujeme zrovnoprávniť zaobchádzanie s ľuďmi z tretích krajín s ľuďmi z krajín Európskej únie, respektíve s ich rodinnými príslušníkmi: 
a) v zmysle rovnakých lehôt na vybavovanie dokumentov (napr. paragraf 110, ods. 1 písm. s) vs. paragraf 111, ods. 1, písm. j), kde obyvateľ tretej krajiny má len 3 pracovné dni na rovnaký úkon, na ktorý má občan EÚ 10 dní) 
b) v zmysle platenia pokút (viď paragraf 117, ods. 5 písm. a) vs. písm. b), kde občan tretej krajiny platí za priestupok pokutu do výšky až 1600 eur, kým občan EÚ platí maximálne 300 eur. 
Zrovnoprávnenie by malo nastať smerom k aplikovaniu rovnakého prístupu aký sa uplatňuje na občanov EÚ aj na občanov tretích krajín. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	Všeobecne 
V návrhu zákona navrhujeme skrátiť lehoty na vybavovanie pobytu cudzincov na maximálne 90 dní v štandardnom konaní a na 120 dní v komplikovanejších prípadoch. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Všeobecne 
V návrhu zákona navrhujeme umožniť čo najjednoduchší príchod a zotrvanie vzdelaných a vysoko zručných migrantov na Slovensku od zníženia poplatkov a urýchlenia získania prechodného pobutu cez čo najjednoduchší prechod od prechodného pobytu cez dlhodobý pobyt bez časového obmedzenia až po získanie občianstva. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	Všeobecne 
V návrhu zákona navrhujeme stransparentniť proces umožnenia vstupu a pobytu cudzincov na území Slovenskej republiky cez zavedenie povinnosti, že na všetky negatívne rozhodnutia vykonané na základe tohto zákona sa vzťahuje správne konanie podľa zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Toto je potrebné zapracovať do všetkých ustanovení predloženého zákona hovoriacich o negatívnych rozhodnutiach a o tom, že sa na tieto rozhodnutia nevzťahuje zákon o správnom konaní. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	Všeobecne 
V návrhu zákona navrhujeme umožniť písomnú a ústnu komunikáciu cudzincov minimálne v angličtine a/alebo v jazyku, ktorému rozumejú, a to pri všetkých úkonoch, o ktorých zákon hovorí. Konkrétne navrhujeme za § 2 navrhovaného znenia zákona vložiť nový paragraf v znení: 

"§ XX Komunikácia s cudzincom 
(1) Pre komunikáciu medzi cudzincom a príslušným orgánom štátnej správy (najmä policajným útvarom alebo zastupiteľským úradom Slovenskej republiky v zahraničí) pre potreby tohto zákona platí: 
a) pri hovorenej komunikácii príslušný orgán štátnej správy komunikuje s cudzincom v slovenskom jazyku, na žiadosť cudzinca musí komunikovať v anglickom jazyku; príslušný orgán štátnej správy môže na komunikáciu na žiadosť cudzinca využiť aj iný jazyk, ak je to pre zrozumiteľnosť komunikácie vhodné a ak má na to orgán štátnej správy podmienky, 
b) pri písomnej komunikácii, vrátane vystavovania oficiálnych dokumentov a rozhodnutí, je príslušný orgán štátnej správy povinný použiť slovenský jazyk a anglický jazyk. 
(2) Dokumenty, ktoré tento zákon vyžaduje od cudzinca, predkladá cudzinec v slovenskom jazyku alebo v anglickom jazyku." 

Zároveň sa týmto návrhom navrhuje zmeniť všetky ostatné ustanovenia navrhovaného zákona (napr. § 16 ods. 4 a 8, § 30 ods. 2, § 37 ods. 3 a iné) tak, aby boli v súlade so zámerom navrhovanej zmeny vyššie, teda aby bola zabezpečená komunikácia s cudzincom nielen v štátnom jazyku, ale aj v anglickom jazyku, a to priamo zo zákona. 
Odôvodnenie: Je dôležité, aby cudzinec rozumel komunikácii a nebol nútený si zháňať prekladateľa dokumentov alebo tlmočníka do/zo slovenčiny na vlastné náklady, lebo to významne zvyšuje finančné a časové náklady žiadateľa a môže to byť aj náročné v krajinách, kde slovenskí prekladatelia/tlmočníci nie sú k dispozícii. To, aby žiadateľ porozumel komunikácii, je možné len vtedy, ak buď bude komunikácia vedená v jazyku žiadateľa, alebo v anglickom jazyku. Anglický jazyk nadobudol v medzinárodnom meradle status lingua franca a je najviac rozšírený v medzinárodnej oficiálnej komunikácii. Existuje teda predpoklad, že mu bude žiadateľ rozumieť alebo nebude pre neho problém zabezpečiť si preklad/tlmočenie z angličtiny. 
Zároveň nie je postačujúce, aby zákon poskytoval len možnosť komunikovať v inom ako slovenskom jazyku, ako to je napríklad v paragrafe 16, ods. 4. Doterajšia prax totiž ukazuje, že pokiaľ zákon uvádzal, že niečo sa "môže", tak takmer vždy bola táto "možnosť" interpretovaná úradmi v neprospech žiadateľa (ak sa uviedlo, že úrad môže požiadať o nejaký dokument, tak žiadateľ daný dokument musel predložiť; ak išlo o možnosť pre žiadateľa získať dokument vydaný v inom ako slovenskom jazyku, tak to bolo brané ako nepovinné a dokument sa v inom jazyku nevydával). 
Môže byť namietané, že nie je dostatočná kapacita slovenských úradníkov komunikovať v angličtine alebo inom jazyku. V prípade zastupiteľských úradov v zahraničí by angličtina nemala byť problémom, keďže ide o ľudí pracujúcich v zahraničí, kde angličtinu potrebujú aj na iné účely. Je tiež možné, že títo ľudia ovládajú aj jazyk štátu, v ktorom sídlia (napr. v Rusku ruštinu). V prípade, že cudzinec komunikuje s úradmi na Slovensku, je nevyhnutné, aby mal každý cudzinec k dispozícii najviac do vzdialenosti 100 km od jeho miesta pobytu na Slovensku aspoň jeden úrad, kde môže riešiť otázky ošetrené predloženým zákonom, minimálne v anglickom jazyku alebo aj v inom jazyku, ktorému rozumie. 
Uvedené riešenie zatraktívni Slovenskú republiku vysokokvalifikovaným a vzdelaným cudzincom (napr. pracovníkov výskumu a vývoja), ktorých chce Slovenská republika prilákať s cieľom zlepšiť svoje medzinárodné postavenie a kvalitu činností v rôznych odvetviach. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 2 ods. 2 
V § 2 ods. 2 navrhujeme zadefinovať rodinného príslušníka cudzinca z tretej krajiny. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Predložený zákon o rodinnom príslušnikovi cudzinca z tretej krajiny hovorí, a preto je potrebné ho zadefinovať spolu s ostatnými pojmami používanými v zákone. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 16 ods. 1 
V § 16 navrhujeme preformulovať ods. 1. Odôvodnenie:Legislatívno-technická úprava. Zo súčasného znenia nie je úplne zrejmé, či ide o pozvanie, ktoré musí byť overené policajným útvarom alebo či ide o overený policajný útvar, ktorý vydáva povolenie.  	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 16 ods. 2 
V § 16 ods. 2 navrhujeme jasne jasne stanoviť, že po vyjadrení ministerstva vnútra udelí zastupiteľský úrad schengenské vízum. Taktiež, že stanovisko ministerstva vnútra musí byť kladné na to, aby mohlo byť vízum udelené. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava vyjasňujúca, že zastupiteľský úrad má povinnosť a nie len možnosť udeliť vízum po vyjadrení sa ministerstva vnútra a že pre udelenie víza zastupiteľstvom nestačí akékoľvek vyjadrenie ministerstva vnútra, ale musí ísť o kladné vyjadrenie. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 16 ods. 2 
V § 16 ods. 2 navrhujeme okrem otvorenej možnosti dohodnúť sa (kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra pre udelenie schengenského víza) aj taxatívne vymenovať prípady, kedy nie je potrebný súhlas ministerstva vnútra k udeleniu schengenského víza. Malo by ísť o prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády Slovenskej republiky a medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná (Erasmus, CEEPUS, Višegrádsky fond a pod.). Odôvodnenie: Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami už aj pred vybavovaním si vstupu na územie Slovenskej republiky. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 58 ods. 2) 
Navrhovaná právna úprava zavádza ustanovenie, podľa ktorého policajný útvar žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu neprijme, ak je štátny príslušník tretej krajiny zaistený podľa § 93 alebo je v konaní o udelenie azylu podľa osobitného predpisu. 

S touto úpravou nie je možné súhlasiť, pretože predkladateľ ničím neodôvodnil, prečo by štátny príslušník tretej krajiny nemohol podať žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu v zaistení alebo počas konania o azyle. V prípade, ak by takáto žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu nespĺňala podmienky pre jeho udelenie podľa zákona o pobyte, policajný útvar ju rozhodnutím zamietne. Okrem toho, zákon nevylučuje podanie žiadosti napr. o trvalý pobyt žiadateľom o azyl, preto nie je zrejmé, prečo by žiadatelia o azyl nemohli podať žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu, keďže zákon o azyle nevylučuje súbeh konania o azyle a udeleného pobytu podľa zákona o pobyte cudzincov. Preto je uvedená úprava bez náležitého zdôvodnenia zo strany predkladateľa diskriminačná a reštriktívna a navrhujeme vypustenie § 58 ods. 2 z navrhovaného znenia. 
 	O 	N 	Nie je dôvodné kumulovať viacero statusov u jednej osoby s rozdielnymi právami a povinnosťami. 	
Verejnosť 	K § 57 ods. 4) 
V § 57 ods. 4) za slová „žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu“ navrhujeme vložiť „počas posudzovania žiadosti o udelenie trvalého pobytu na 5 rokov“ v súlade s čl. 8 Dohovoru o ľudských právach. 	O 	N 	Iba samotné podanie žiadosti neoprávňuje cudzinca zdržiavať sa na území SR. 	
Verejnosť 	K § 57 ods. 1 a ods. 2 v spojení s § 58 ods. 12) Dôvody udelenia tolerovaného pobytu 
Predkladateľ rozdelil dôvody udelenia tolerovaného pobytu do dvoch kategórií. Prvú kategóriu zahŕňajú dôvody, po naplnení ktorých policajný útvar tolerovaný pobyt udelí, v druhej kategórii sa uvádzajú dôvody, na základe ktorých policajný útvar udelí tolerovaný pobyt, len ak nie sú splnené podmienky pre zamietnutie žiadosti podľa § 58 ods. 12. 

Uvedené rozdelenie pôsobí nejasne a nadbytočne, pretože policajný útvar je povinný v každom jednotlivom prípade povinný skúmať, či sú splnené podmienky pre udelenie tolerovaného pobytu a ak nie sú, rozhodnutím žiadosť zamietne. Preto podľa nášho názoru teda nie je potrebné osobitne rozdeľovať jednotlivé kategórie tolerovaného pobytu na tie, kde policajný útvar tolerovaný pobyt udelí (§ 57 ods. 1) a tie, kde tolerovaný pobyt udelí, ak nie sú dôvody na zamietnutie (§ 57 ods. 2). 

Právnu úpravu dôvodov pre zamietnutie žiadosti o tolerovaný pobyt uvedenú v navrhovanom § 58 ods. 12 považujeme za neprimeranú a vo svojej podstate za odporujúcu účelu inštitútu tolerovaného pobytu. Tolerovaný pobyt je oprávnený pobyt podľa zákona, ktorého účelom je dočasne upraviť právne postavenie štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý si iným spôsobom nemôže upraviť svoj pobyt na Slovensku (napríklad nemôže získať príslušné doklady, nespĺňa podmienky pre udelenie iného druhu pobytu), ale existuje objektívna okolnosť, ktorá oprávňuje jeho pobyt na Slovensku. Objektívnymi skutočnosťami oprávňujúcimi na udelenie tolerovaného pobytu sú: 
- Skutočnosť, že ide o maloleté dieťa bez sprievodu, ktoré požíva ochranu v súlade s ustanoveniami Dohovoru o právach dieťaťa, 
- Skutočnosť, že cudzincovi bola Slovenskom poskytnutá medzinárodná ochrana vo forme dočasného útočiska a preto je oprávnený na pobyt, 
- Skutočnosť, že existuje prekážka administratívneho vyhostenia cudzinca a teda takýto cudzinec je oprávnený požívať ochranu pred vyhostením v súlade s ustanoveniami čl. 3 Európskeho Dohovoru o základných právach a slobodách, čl. 3 Dohovoru OSN proti mučeniu alebo čl. 7 Medzinárodného paktu OSN o občianskych a politických právach, 
- Skutočnosť, že Slovenská republika je povinná rešpektovať rodinný a súkromný život cudzinca v súlade s čl. 8 Európskeho Dohovoru o základných právach a slobodách a Ústavou SR, 
- Skutočnosť, že ide o osobu, ktorá je obeťou trestného činu obchodovania s ľuďmi a na základe zákonom stanovených podmienok je oprávnený požívať ochranu zo strany SR, 
- Skutočnosť, že vycestovanie cudzinca nie je možné a jeho zaistenie nie je účelné. 

Vo všetkých uvedených prípadoch teda ide o objektívne okolnosti, ktoré majú základ v medzinárodnoprávnych dokumentoch o ľudských právach a základných slobodách a pri naplnení ktorých je cudzinec oprávnený na poskytnutie ochrany vo forme tolerovaného pobytu. 
Toto oprávnenie sa ale logicky nevzťahuje na cudzinca, ktorý uvedené podmienky nespĺňa, čo by mal byť jediný zákonný dôvod pre zamietnutie žiadosti o tolerovaný pobyt. Všetky ostatné dôvody uvedené v § 58 ods. 12 pod písmenami a, c, d, sú nadbytočné, pretože ich existencia v konkrétnom prípade je dôvodom pre rozhodnutie podľa § 58 ods. 12 písm. b, teda pre zamietnutie žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu z dôvodu, že štátny príslušník tretej krajiny nespĺňa podmienky pre udelenie tolerovaného pobytu. 
Z uvedených dôvodov navrhujeme: 
1. Zlúčenie dôvodov pre udelenie tolerovaného pobytu do jedného zákonného ustanovenia, t.j. § 57 ods. 1 doplniť o dôvody uvedené v § 57 ods. 2 písm. a, b, c, 
2. Zmeniť znenie § 58 ods. 12 tak, že sa vypustia písm. a, c, d, a ponechať len ustanovenie pod písm. b 
 	O 	ČA 	Ustanovenia o tolerovanom pobyte prepracované; odvolanie nebude mať odkladný účinok iba proti niektorým rozhodnutiam o tolerovanom pobyte. 	
Verejnosť 	K ustanoveniam upravujúcim TOLEROVANÝ POBYT všeobecne 
Právna úprava tolerovaného pobytu a najmä jej výklad neustále vyvoláva spory medzi právnikmi zaoberajúcimi sa pobytovou agendou a Úradom hraničnej a cudzineckej polície Ministerstva vnútra SR. Navrhovaná úprava príčiny týchto rozporov neodstránila, práve naopak ich v niektorých prípadoch ešte prehĺbila. 

Dovoľujeme si upozorniť tvorcu zákona na fakt, že v SR nie je právna úprava tolerovaného pobytu vo všetkých prípadoch iba „odložením vyhostenia“ v čase po rozhodnutí o administratívnom vyhostení, a tzv. „strpením“ ako to je napr. v Nemecku s kritizovaným inštitútom „Duldung“. Právna úprava v SR vymedzuje tolerovaný pobyt ako jeden z troch typov pobytu, preto nie je dôvod považovať tolerovaný pobyt za pobyt „neoprávnený“, za odloženie výkonu rozhodnutia o vyhostení. Ide o jeden z troch typov pobytu, o ktorý je možné požiadať v SR za určitých špecifických životných okolností. Všetky, hoci vo svojej podstate diametrálne odlišné, dôvody na udelenie tolerovaného pobytu, tak upravuje v zásade jednotne bez snahy o ich rozlíšenie (napríklad z hľadiska či ide alebo nejde o odklad vyhostenia a pod.). 
Z tohto dôvodu, ako sme popísali v predchádzajúcej časti, navrhujeme priznať možnosť zmeny tolerovaného pobytu na pobyt dlhodobý po uplynutí 5 (najviac však 7) rokov nepretržitého legálneho pobytu v SR, tak ako to umožňuje aj smernica o dlhodobom pobyte. Súčasná právna úprava tolerovaného pobytu je voči cudzincom dlhodobo sa v SR zdržiavajúcim na tomto type pobytu neľútostná a to aj v porovnaní s inými krajinami (ako Poľsko), kde cudzinci s tolerovaným pobytom môžu pracovať a zabezpečovať si tak svoje životné potreby legálnou prácou. 

Súčasne platná aj navrhovaná právna úprava nijako nereflektuje skutočnosť, že cudzinec môže na základe tohto pobytu v SR pobývať dlhodobo, niekoľko rokov, bez možnosti legálnej práce, zdravotného poistenia, možnosti podnikania, sociálnej pomoci, asistencie v oblasti bývania, takže o.i. hrozí riziko, že sa stane obeťou zneužívania na účel nelegálnej práce, vykorisťovania alebo k jeho zapájaniu do nelegálnych aktivít. 

Slovensko by malo zaujať voči takýmto rizikám jasný postoj prijatím zmien a preventívnych opatrení v oblasti právnej úpravy tolerovaného pobytu a to nielen z hľadiska princípu bezpečnosti ale tiež slobody a spravodlivosti, v súlade s medzinárodnými dohovormi o ochrane ľudských práv, ktorými je SR viazaná. 
Nemecká právna úprava, ktorá je považovaná za jednu z najprísnejších v EU (podobne ako slovenská), sa s týmto problémom vysporiadala, preto odporúčame na porovnanie práve tento model. 
 	O 	ČA 	Ustanovenia o tolerovanom pobyte prepracované. 	
Verejnosť 	K § 50 a nasl.: Osobitné ustanovenia o dlhodobom pobyte a k § 57 ods. 2 písm. f) 
Predkladateľ transponoval do § 50 a nasl. ustanovenia smernice 2003/109/ES, ktorá sa týka postavenia štátnych príslušníkov tretích krajín s dlhodobým pobytom na území EÚ. 
Podmienky pre udelenie dlhodobého pobytu sú uvedené v § 51 ods. 1 navrhovaného zákona. V § 51 ods. 2 zákon uvádza, ktoré kategórie cudzincov sú vylúčené z práva získať dlhodobý pobyt. Pri porovnaní tejto právnej úpravy s ustanoveniami smernice v čl. 3 /Rozsah pôsobnosti/ je zrejmé, že predkladateľ z nároku na dlhodobý pobyt vylúčil aj osoby, ktoré sú podľa smernice na tento oprávnené. 
Hlavnou podmienkou, ktorú smernica vyžaduje na získanie dlhodobého pobytu je, aby sa štátni príslušníci tretích krajín, zdržiavali na území členských štátov oprávnene a nepretržite päť rokov bezprostredne pred podaním príslušnej žiadosti. 

Z nároku na dlhodobý pobyt sú podľa čl. 3 ods. 2 smernice vylúčené osoby: 

2. Táto smernica sa nevzťahuje na štátnych príslušníkov tretích krajín ktorí: 
a) sa zdržiavajú s cieľom štúdií alebo odbornej prípravy; 
b) sú oprávnení sa zdržiavať v členskom štáte na základe dočasnej ochrany alebo požiadali o povolenie na pobyt na tomto základe a očakávajú rozhodnutie o svojom postavení; 
c) sú oprávnení sa zdržiavať v členskom štáte na základe subsidiárnej formy ochrany v súlade s medzinárodnými záväzkami, vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo praxou členských 
štátov, alebo požiadali o povolenie na pobyt na tomto základe a očakávajú rozhodnutie o svojom postavení; 
d) sú utečencami alebo požiadali o ich uznanie za utečencov a o žiadostiach ktorých zatiaľ nebolo s konečnou platnosťou rozhodnuté; 
e) sa zdržiavajú len dočasne ako „au pair“ alebo sezónny pracovník, alebo ako pracovník vyslaný poskytovateľom služieb s cieľom cezhraničného poskytovania služieb, alebo ako cezhraniční poskytovatelia služieb, alebo v prípadoch, v ktorých bolo ich povolenie na pobyt formálne obmedzené; 
f) požívajú právne postavenie podľa Viedenského dohovoru o diplomatických stykoch z roku 1961, Viedenského dohovoru o konzulárnych stykoch z roku 1963, Dohovoru z roku 1969 o osobitných misiách alebo Viedenského dohovoru o zastupovaní štátov v ich vzťahoch s medzinárodnými organizáciami všeobecného charakteru z roku 1975. 

Predložený zákon v ustanovení § 57 ods. 2 písm. f, vylučuje z oprávnenia na dlhodobý pobyt aj štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí majú tolerovaný pobyt podľa § 57 ods. 1 , ods. 2 písm. a) alebo b) alebo ods. 4. 

Toto vylúčenie je jednoznačne nad rámec smernice, pretože tolerovaný pobyt je 1. pobytom podľa zákona o pobyte cudzincov, 2. pobytom oprávneným, a 3. môže byť opakovane predĺžený a teda môže trvať aj 5 rokov. Vzhľadom na uvedené nemôže zákonodarca tieto osoby vylúčiť z oprávnenia na dlhodobý pobyt, ak splnia aj ostatné podmienky uvedené v zákone, je povinný tento pobyt im udeliť. 

V tejto súvislosti navrhujeme, aby bolo ustanovenie § 51 ods. 2 písm. f, navrhovaného zákona vypustené, pretože ide nad rámec smernice, je s ňou v rozpore a ide o nesprávnu transpozíciu.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 45 ods. 2) 
Ustanovenie § 45 ods. 2) upravuje možnosť udeliť trvalý pobyt na neobmedzený čas bez splnenia podmienok ustanovených v zákone. Liga za ľudské práva, o.z. dlhodobo upozorňuje na situáciu maloletých detí bez sprievodu, ktoré sa nachádzajú na území Slovenskej republiky a ktorým je udeľovaný tolerovaný pobyt. Tieto deti, umiestnené v špecializovanom detskom domove v Hornom Orechovom ale v súčasnosti nemajú možnosť získať iný ako tolerovaný pobyt, pretože právna úprava im to neumožňuje ani v tom prípade, ak zostanú na území SR a navštevujú školu resp. sa snažia integrovať a nájsť si zamestnanie. Ide totiž o deti, ktoré často nemajú k dispozícii žiadne doklady totožnosti alebo iné dokumenty a tieto nie je možné získať ani z krajiny ich pôvodu. Preto pre nich nie je možné podať vôbec žiadnu žiadosť o povolenie na pobyt, a to ani v prípade, ak by im zákon umožnil podať žiadosť na území SR. Čiastočným riešením pre tieto deti je podanie žiadosti o azyl, avšak inštitút azylu by nemal nahrádzať riešenie pobytu upravené priamo zákonom o pobyte cudzincov. 
Vzhľadom na skutočnosť, že pre tieto deti nie je prakticky dostupná ani možnosť udelenia štátneho občianstva (keďže deťom sa v praxi neustanovujú poručníci tak, ako to zákon o štátnom občianstve vyžaduje), prípadne nemusia splniť podmienky pre udelenie občianstva, navrhujeme, aby bolo týmto deťom umožnené podať žiadosť o trvalý pobyt tak, ako je to napríklad v susednej Českej republike. 

Navrhujeme, aby sa ustanovenie § 45 ods. 2 (možnosť udeliť trvalý pobyt na neobmedzený čas bez splnenia podmienok ustanovených v zákone) vzťahovalo aj na maloleté deti bez sprievodu, ktoré majú udelený tolerovaný pobyt podľa tohto zákona v trvaní aspoň 1 rok a študujú alebo sa pripravujú na zamestnanie. 
Len takáto právna úprava v podobe režimu najvyšších výhod, zaručí najzraniteľnejšej skupine cudzincov, aká sa na našom území nachádza, účinnú ochranu. Stanovením podmienky tolerovaného pobytu v trvaní minimálne 1 rok, štúdia alebo sústavnej prípravy na zamestnanie zároveň zaručíme, že inštitút trvalého pobytu bude prístupný len tým deťom bez sprievodu, ktoré majú skutočný záujem zotrvať na území SR a integrovať sa. 

Ďalej navrhujeme, aby právo na získanie trvalého pobytu bez splnenia ďalších podmienok mali aj cudzinci, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana podľa zákona o azyle. V súčasnosti títo cudzinci nemôžu získať žiadnu inú formu ochrany (azyl) alebo pobytu (iný prechodný pobyt alebo trvalý pobyt) a to ani v prípade, ak im je doplnková ochrana predlžovaná opakovane (z dôvodu, že vážne bezprávie v ich krajine dlhodobo pretrváva), nájdu si zamestnanie, alebo podnikajú. Preto navrhujeme, aby zákon umožnil týmto cudzincom získať trvalý pobyt na neobmedzený čas ak im je doplnková ochrana opakovane predĺžená po dobu 5 rokov, majú zamestnanie alebo podnikajú. 

V tejto súvislosti navrhujeme doplnenie ustanovenia § 45 ods. 2 nasledovne: 

Ministerstvo vnútra môže udeliť trvalý pobyt na neobmedzený čas aj bez splnenia podmienok ustanovených v tomto zákone, ak je to potrebné na poskytovanie ochrany a pomoci svedkovi podľa osobitného zákona, ) z dôvodov hodných osobitného zreteľa alebo na návrh Slovenskej informačnej služby z dôvodu bezpečnostných záujmov Slovenskej republiky, alebo ak ide o maloletého bez sprievodu, ktorý na území SR študuje alebo sa pripravuje na zamestnanie a má udelený tolerovaný pobyt podľa tohto zákona aspoň 1 rok, alebo ak ide o cudzinca s poskytnutou doplnkovou ochranou, ktorému bola táto poskytnutá a následne opakovane predĺžená najmenej 4 po sebe nasledujúce roky a je zamestnaný alebo podniká. 
 	O 	ČA 	Trvalý pobyt bude možné udeliť maloletému po troch rokoch tolerovaného pobytu. Úprava dlhodobého pobytu pre osoby s medzinárodnou ochranou bude predmetom transpozície smernice 20110/51/EÚ. 	
Verejnosť 	K § 27 ods. 2) 
Predkladateľ zákona navrhuje zúžiť vymedzenie kategórie rodinných príslušníkov oprávnených na udelenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny v prípade nezaopatrených detí cudzinca s prechodným pobytom, len na tie nezaopatrené deti, ktoré sa o seba nedokážu postarať z dôvodu dlhodobého nepriaznivého zdravotného stavu. 

Ide o právnu úpravu, ktorá je síce v súlade s úpravou v smernici Rady 2003/86/ES o práve na zlúčenie rodiny, netreba však zabudnúť na to, že smernica ustanovuje len minimálne štandardy pre výkon práva na zlúčenie rodiny, ale priznáva štátom právo ponechať účinné (alebo zaviesť) priaznivejšie ustanovenia vnútroštátnej legislatívy, ktoré štátnym príslušníkom tretích krajín priznávajú viac práv ako smernica. 

Sme toho názoru, že legislatívna zmena spočívajúca v zavedení menej priaznivých opatrení nie je dostatočne odôvodnená, ak odôvodnenie spočíva len v poukázaní na ustanovenia smernice, ktorá zavádza len minimálny štandard. Predkladateľ zákona by mal uviesť, z akých iných dôvodov je potrebné limitovať kategóriu nezaopatrených detí štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré majú nárok na zlúčenie rodiny len na tie deti, ktoré sa o seba nedokážu postarať z dôvodu dlhodobo nepriaznivého zdravotného stavu a to najmä v situácii, keď naša právna úprava vymedzuje pojem nezaopatrené dieťa ako dieťa do skončenia povinnej školskej dochádzky, najdlhšie do dovŕšenia 25 rokov, ak sa sústavne pripravuje na povolanie štúdiom alebo sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie štúdiom alebo vykonávať zárobkovú činnosť pre chorobu alebo úraz. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce; osoby nezaopatrené z dôvodu sústavnej prípravy na povolanie si môžu podať žiadosť o prechodný pobyt na účel štúdia. 	
Verejnosť 	K § 16 ods. 12 
V § 16 ods. 12 navrhujeme umožniť preskúmanie rozhodnutia súdom. Odôvodnenie: Ak by skutočne išlo o zlé rozhodnutie, tak by sa týmto predišlo riešeniu sporov na medzinárodných súdoch a bola by možnosť, aby prípadný problém vyriešili slovenské súdy. Zároveň nie je jasné, prečo rodinní príslušníci občana Európskej únie možnosť preskúmania súdom majú, zatiaľ čo cudzinci z tretích krajín nie.  	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 17 ods. 2 
V § 17 ods. 2 navrhujeme vložiť vysvetlenie, akým spôsobom budú definované ďalšie doklady potrebné na rozhodnutie o žiadosti o udelenie národného víza. Odôvodnenie: Z praxe sa ukazuje, že rôzne zastupiteľské úrady požadujú od rovnakého žiadateľa pre ten istý typ cesty rôzne dokumenty. Je teda nevyhnuté určiť napr. nižšou právnou normou, aké presne dokumenty sa môžu od žiadateľa požadovať. V opačnom prípade je určovanie podmienok získania víza na svojvôli úradníka, čím sa znižuje transparentnosť prideľovania víz, zvyšuje sa možnosť korupcie a tiež sa sťažuje predvídateľnosť pre žiadateľa – či má alebo nemá šancu víza získať. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 17 ods. 2 
V § 17 ods. 2 navrhujeme poslednú vetu nahradiť nasledovne: “Súčasťou procesu vydania víz môže byť osobný pohovor, ktorého výskedok podmieňuje udelenie víza.” Odôvodnenie: Slovenský zákon nemôže ukladať povinnosti iným štátnym príslušníkom na území iného štátu. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 17 ods. 4 
V § 17 ods. 4 navrhujeme v zákone špecifikovať, že súhlas ministerstva vnútra pre udelnie národného víza v prípade už preverených ľudí nie je povinný. Medzi týchto ľudí patria prípady, kde existuje dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z.z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja, ďalej študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu vlády Slovenskej republiky a medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.). Odôvodnenie: Vo všetkých týchto prípadoch ide o preverených ľudí, ktorí musia prejsť rôznymi výbermi a posudzovaniami aj pred vybavovaním si vstupu na územie Slovenskej republiky.  	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 17 ods. 5 
V § 17 ods. 5 navrhujeme nahradiť druhú vetu nasledovne: “Platnosť národného víza sa spravidla končí najmenej 90 dní pred skončením platnosti cestovného dokladu.” Odôvodnenie: Legilatívno-technická úprava. V ustanovení zákona by malo byť uvedené: 
- niečo sa “spravidla končí” alebo 
- niečo sa “musí skončiť”, ale nie spojenie týchto výrazov do jedného. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 17 
V § 17 navrhujeme nahradiť existujúci odsek 8 novým odsekom, ktorý znie: 
“Na udelenie národného víza nie je právny nárok. V prípade neudelenia víza príslušný orgán, ktorý rozhodnutie vydal, oznámi štátnemu príslušníkovi tretej krajiny dôvody neudelenia víza. Na konanie o udelení národného víza a o zrušení národného víza sa vzťahuje osobitný predpis35 a všeobecný predpis o správnom konaní.39” Odôvodnenie: 
Uchádzač by mal mať možnosť poznať dôvody, kvôli ktorým mu nebolo udelené vízum, aby ich mohol v budúcnosti odstrániť. Rovnako sa týmto aj zvýši transparentnosť procesu udeľovania víz. Umožnenie správneho konania vo veci neudelenia víz, obsiahnuté v druhej vete odstavca, by malo ďalej posilniť transparentnosť procesu udeľovania víz. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 19 
V § 19 navrhujeme vložiť ustanovenie, že ak žiadateľ prichádza na Slovensko v rámci dohody o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja alebo je študentom prijatým na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programu schváleného vládou Slovenskej republiky a medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, tak pozvanie nie je potrebné. Odôvodnenie: 
Dohoda o hosťovaní zahraničného výskumníka v zmysle zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja bola zavedená práve z dôvodu, aby nahradila pozvanie. Čo sa týka študentov prijatých na štúdium na vysokej škole na základe bilaterálnej medzivládnej dohody, programov schválených vládou SR, medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná (Erasmus, CEEPUS, Visegradsky fond a pod.), tak oni prichádzajú na pozvanie vysokej školy, ktorá ich musela akceptovať cez akceptačný list, majú pridelené štipendium a v niektorých prípadoch ich muselo odsúhlasiť aj ministerstvo školstva. Takže nie je nevyhnutné, aby ľudia pozvaní Slovenskou republikou predkladali pozvanie na úradnom tlačive tak, ako to definuje predložený návrh zákona. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 19 ods. 1 
V § 19 ods. 1 navrhujeme poslednú vetu zmeniť nasledovne: “Pozývajúca osoba má povinnosť preukázať, že je schopná uhradiť všetky náklady spojené s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny vo výške podľa § 6 ods. 2 a 3, ak ju o to požiada policajný útvar, ktorý overuje pozvanie.“ 
Odôvodnenie: Ustanovenie zníži komplikovanosť procesu pozývania občanov slovenskými občanmi. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 19 ods. 2 
V § 19 ods. 2 navrhujeme vložiť na začiatok prvej vety slová: “V odôvodnených prípadoch”. 
Odôvodnenie: Pokiaľ sa nebudú preverovať všetky pozvania, tak sa tým zníži byrokratická záťaž pri vybavovaní žiadostí o udelenie víza, a tým sa celý proces urýchli. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 19 ods. 3 
V § 19 ods. 3 navrhujeme v prvej vete spresniť, či ide o to, že policajný útvar pozvanie neuzná alebo neoverí. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 20 ods. 2 
V § 20 ods. 2 navrhujeme umožniť, aby prechodný pobyt nemusel byť viazaný len na jeden účel, ale aby cudzinec mohol vykonávať viac činností. V prípade rôznych podmienok udelenia prechodného pobytu sa žiadateľ musí rozhodnúť, ktorá s činností je pre neho dominantná a podľa tej činnosti by sa na neho mali uplatňovať ďalšie ustanovenia tohto zákona. Cudzinec by mal mať možnosť aj zmeniť činnosti, ktoré vykonáva počas prechodného pobytu. Avšak nemal by meniť tú činnosť, ktorú označil za primárnu. 
Odôvodnenie: Je pravdepodobné, že cudzinec bude chcieť vykonávať rôzne činnosti, a nielen jednu a tiež, že bude chcieť svoje činnosti počas pobytu na Slovensku zmeniť, čo je bežná vec počas pobytu, ktorý môže trvať až 5 rokov. Náš návrh umožňuje ustanoviť, podľa ktorej činnosti bude cudzinec posudzovaný v rámci predloženého zákona. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 21 ods. 1 
V § 21 ods. 1 navrhujeme vypustiť písmeno h) alebo zmeniť nadpis paragrafu. Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Písmeno h) nie je účel pobytu, ale udelenie pobytu na základe príčiny/stavu. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 21 ods. 2 
V § 21 ods. 2 navrhujeme doplniť odkaz na paragraf 36 predloženého zákona. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. V paragrafe 36 sa definuje modrá karta. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 22 ods. 2 
V § 22 ods. 2 navrhujeme zmeniť slová “najviac však na dva roky” nasledovne: “najmenej však na dva a najviac na päť rokov”. Ďalej navrhujeme v tomto smere upraviť aj nadväzujúce ustanovenia zákona. Odôvodnenie: Je nereálne rozbehnúť podnikanie za kratšie obdobie ako dva roky, preto pôvodné znenie návrhu zákona nedávalo zmysel. Po piatich rokoch už je zrejmé, či pôjde o úspešné podnikanie alebo nie. 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 23 ods. 4 
V § 23 ods. 4 ako aj v ďalších pragrafoch používajúcich rovnaké ustanovenie (napr. paragraf 24 ods. 4) navrhujeme vyjasniť, či sa pre prvých 90 dní pobytu na Slovensku vôbec nevyžaduje prechodný pobyt, alebo či je potrebné získať prechodný pobyt do 90 dní od začiatku pobytu na Slovensku. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 24 ods. 1 
V § 24 ods. 1 navrhujeme za slovom “alebo” zmeniť text nasledovne: “sa zúčastňuje jazykovej alebo odbornej prípravy k štúdiu na vysokej škole v Slovenskej republike, ktorá je organizovaná vysokou školou v Slovenskej republike”. Odôvodnenie: Predpokladajú sa zmeny v zákone o vysokých školách ohľadom akreditácie. Zároveň však na Slovensku môžu pôsobiť len VŠ, ktorých činnosti sú akreditované. Navrhované znenie dáva ods. 1 paragrafu 24 do súladu so zákonom o VŠ, aj keď sa konkrétne podmienky akreditácie v zákone zmenia. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 24 ods. 2 
V § 24 ods. 2 navrhujeme posledné dve slová nahradiť slovami “štandardnú dĺžku štúdiaXY. 
Poznámka k odkazu č. XY znie: § 52 - § 54, Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: Vysokoškolské štúdium môže trvať aj dlhšie ako 5 rokov a to konkrétne v spojených študijných programoch, kde môže trvať maximálne šesť rokov. Je potrebné v tomto rešpektovať, ako je vysokoškolské štúdium definované v zákone o vysokých školách. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 25  
V § 25 navrhujeme nahradiť odseky 1 a 2 nasledovne: 
(1) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom alebo nie je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu, na 
a) športovú činnosť, 
b) činnosť vyplývajúcu z programov a podporných schém schválených vládou Slovenskej republiky alebo z programov Európskej únie, 
c) plnenie záväzku Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy, 
d) liečenie, a ak je to potrebné, pobyt sa môže udeliť aj štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý štátneho príslušníka tretej krajiny na liečení sprevádza, 
e) dobrovoľnícku činnosť, 
f) činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike. 

(2) Prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3 štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý nie je podnikateľom na 
a) lektorskú činnosť, 
b) umeleckú činnosť, 
c) stáž alebo študijný pobyt v rámci štúdia mimo územia Slovenskej republiky, 

(3) Policajný útvar môže udeliť prechodný pobyt na účel osobitnej činnosti podľa odseku 1 a 2 na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva roky. 
Doterajší odsek 3 navrhujeme označiť ako odsek 4. 
Odôvodnenie: Lektorská a umelecká činnosť, ako aj stáže sú vykonávané aj na základe pracovnoprávneho vzťahu alebo na základe obdobného pracovného vzťahu, preto je ich potrebné oddeliť od ostatných osobitných činností. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 26 
Ustanovenie § 26 navrhujeme zmeniť nasledovne: 
Nadpis: “Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti 
(1) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti udelí policajný útvar, ak nie sú dôvody na zamietnutie žiadosti podľa § 32 ods. 3, štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec alebo ako akademický zamestnanec vysokej školy, alebo ako vedecký zamestnanec, výskumný zamestnanec, alebo ako vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, na čas potrebný na dosiahnutie jeho účelu, najviac však na dva rokyXY. 

(2) Prechodný pobyt na účel vzdelávacej a vedeckej činnosti sa nevyžaduje do 90 dní od začiatku pobytu na území Slovenskej republiky, ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa podmienky na pobyt podľa osobitného predpisu47 a splnil si povinnosť podľa § 110 ods. 2 písm. a). 

Poznámka k odkazu XY znie: § 22, v ods. 7, písm. d) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: Návrh umožňuje získanie prechodného pobytu aj na pedagogickú činnosť. Je potrebné využiť potenciál kvalifikovaných ľudí počas ich pobytu na Slovensku, preto napríklad nemá zmysel obmedzovať vysokoškolských vedcov len na vedeckú činnosť a limitovať tak ich možnosť a schopnosť diseminovať poznatky. Navrhnutá zmena tiež uľahčí príchod vysokokvalifikovaných pracovníkov (pedagógov, vedcov, vysokoškolských učiteľov) na Slovensko tým, že ak aj prídu na územie SR a uzavrú tu pracovnú zmluvu na vzdelávaciu alebo vedeckú činnosť, môžu využiť zjednodušené procedúry navrhované v tomto zákone. Toto môže výrazne skvalitniť naše školstvo, keďže títo ľudia doňho prinesú zahraničné trendy. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 27 ods. 3 
V § 27 navrhujeme vypustiť ods. 3. 
Odôvodnenie: Nie je zrejmé, prečo si študent môže priviesť so sebou dieťa, ale nie rodiča, ktorý je od neho závislý vzhľadom na jeho stav. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 30 ods. 3 
V § 30 ods. 3 navrhujeme nahradiť písm. c) novým znením: 
“ktorému bolo udelené štipendium alebo obdobný grant z programu alebo obdobnej schémy, ktoré vznikli na základe uznesenia vlády“ . 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Vláda neschvaľuje uzneseniami štipendiá, ale schvaľuje schémy/programy, v rámci ktorých sa štipendiá prideľujú. 
 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 30 ods. 3 
V § 30 ods. 3 v písm. d) navrhujeme pridať odkaz aj na § 24. Odôvodnenie: Tento návrh umoňuje aj študentom podať žiadosť o udelenie prechodného pobytu na Slovensku. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 30 ods. 4 
V § 30 ods. 4 navrhujeme za slovo “útvar” vložiť slová “v prípadoch podľa ods. 3”. Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. Ide o jednoznačnejšie vymedzenie, k čomu sa vzťahuje ustanovenie odseku č. 4. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 30 ods. 6 
V § 30 ods. 6 navrhujeme zmeniť písmeno b) nasledovne: 
“podľa § 24 okrem štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý ukončil štúdium a žiada o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania, podnikania, lektorstva, umeleckej činnosti, športovej činnosti, dobrovoľnícku činnosť, činnosť novinára akreditovaného v Slovenskej republike alebo na účel vzdeávacej a vedeckej činnosti.” 
Odôvodnenie: Z pohľadu Slovenska je dôležité udržať si tu vysokokvalifikovanú pracovnú silu a uľahčiť absolventom škôl na Slovensku, aby tu po skončení štúdia zostali. Navrhovaná zmena rozširuje možnosti pre absolventov štúdia zostať na Slovensku bez toho, aby museli prejsť celým procesom získavania pobytu ešte raz. Ustanovenie zatraktívňuje Slovensko pre takýchto absolventov, aby u nás zostali. Jednoduchší postup pri žiadosti o zmenu účelu pobytu namiesto nútenia, aby títo absolventi štúdia museli prejsť celým procesom žiadania o prechodný pobyt je logický, keďže títo ľudia sú preverení tým, že na Slovensku strávili dlhší čas. 
 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 4 
V § 31 ods. 4 navrhujeme vypustiť slová “podnikateľského zámeru vo forme ustanovenej osobitným predpisom alebo”. Odôvodnenie: Štát nemá kapacitu na hodnotenie podnikateľského zámeru, takže príprava takéhoto plánu podľa ustanoveného predpisu je len administratívnou záťažou podnikateľa. Okrem uvedeného, z pôvodného znenia nebolo ani zrejmé, aký všeobecnozáväzný právny predpis by malo ísť. 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 4 
V § 31 ods. 4 navrhujeme nasledovné znenie písm. h) : 
„h) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. e),“. 
Odôvodnenie: 
Ak má orgán štátnej správy uzavretú zmluvu o zabezpečovaní služieb s neštátnou organizáciou a táto zabezpečuje celý program, tak by daný organ nemal vydávať potvrdenie pre každého štipendistu, keď tak môže spraviť organizácia administratívne zabezpečujúca takýto programu. Predložený návrh eliminuje takéto zdvojovanie funkcií. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 5 
V § 31 ods. 5 navrhujeme doplniť nové písmená f) a g) v znení: 
f) dohodou o hosťovaní vo výskumnom ústave alebo na vedeckom pracoviskuXY alebo v škole, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26, 
g) potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti podľa programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej takýto programu na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. b). 
Poznámka k odkazu XY znie: §26b zákona č. 172/2005 o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja. 
Odôvodnenie: Doplňujú sa ďalšie spôsoby akými môže príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 a § 25 ods. 1 písm. e) preukázať finančné zabezpečenie. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 6 
V § 31 navrhujeme nasledovné znenie ods. 6: 
“Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti podľa § 31 ods. 2 písm. d) štátny príslušník tretej krajiny preukáže výpisom z podnikateľského účtu zriadeného na účely podnikania vo výške tridsať násobku životného minima.61). Ustanovenie sa nevzťahuje na prípad, keď príslušník tretej krajiny podniká ako samostatne zárobkovo činná osoba, na ktorého sa vzťahuje len ustanovenie § 31 ods. 11.“ 
Odôvodnenie: Návrh znižuje výšku potrebnú na preukázanie finančného zabezpečenia na podnikateľskom účte na 30 násobok životného minima, čo je viac než je potrebné na založenie družstva alebo spoločnosti s ručením obmedzeným. Taktiež sa stanovuje, že živnostníci nemusia disponovať konkrétnou sumou na podnikateľskom účte, keďže toto sa nevyžaduje ani pre slovenských živnostníkov. Účelom tohto návrhu je umožniť vstup na Slovensko aj menším podnikateľom a živnostníkom, ktorí sú pre každú ekonomiku kľúčoví. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 7 
V § 37 navrhujeme v ods. 7 (a vo všetkých ďalších ustanoveniach, ktoré hovoria o povinnosti predložiť doklad o zdravotnom poistení a doklad potrvrdzujúci, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie) doplniť, že potvrdenie o poistení môže byť aj zo zahraničia a môže byť vystavené v angličtine. Ďalej by tu malo byť ustanovenie umožňujúce získať potvrdenie o tom, že žiadateľ netrpí žiadnou z chorôb ohrozujúcich verejené zdravie, môže byť vystavené aj v zahraničí a môže byť v angličtine. 
Odôvodnenie: 
Umožnenie použitia dokladu potvrdzujúceho poistenie cudzinca zo zahraničia v angličtine znižuje pre žiadateľa byrokratickú a finančnú záťaž, lebo už nemusí dávať prekladať doklad o poistení do slovenčiny čo sa doteraz vyžadovalo. Eliminácia administratívnych prekážok zvýši atraktivitu Slovenska. 
V súvislosti s potvrdením o tom, že žiadateľ netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie navrhnutá zmena umožňuje zvýšiť počet pracovísk, ktoré takéto potvrdenie môžu vydať. Toto by bolo veľmi prínosné, keďže doteraz takéto vyšetrenia robili len tri pracoviská na Slovensku, ktoré za to požadovali od 140 do 250 eur, čo je v prípade študentov takmer výška jednomesačného štipendia vyplácaného z prostriedkov štátneho rozpočtu. Žiadateľom sa tak umožní nájsť si lacnejšiu možnosť, ako si dané potvrdenie zabezpečiť. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 31 
V súvislosti s predchádzajúcou pripomienkou sa navrhuje vložiť do navrhovaného zákona osobitný paragraf, ktorý by jasne vymedzil kto a akým spôsobom dokazuje zdravotné poistenie. 
Odôvodnenie: 
Existujú veľké rozdiely medzi jednotlivými typmi poistencov ako napr. občania Únie, občania tretích krajín, pracujúci vs. nepracujúci občania (teda študenti) a pod. Z tohto dôvodu sa navrhuje zadefinovať akým spôsobom sa dokazuje zdravotné poistenie. V jednotlivých prípadoch. Občan Únie ako aj občan tretej krajiny musí platiť zdravotné odvody niektorej krajine EÚ. Nie je však napríklad jasné ako sa preukázanie zdravotného poistenia rieši pri študentoch z tretích krajín, či je postačujúce ak sú poistení v komerčne poisťovni alebo týchto študentov začleníme do slovenského zdravotného systému alebo sa budú riešiť ešte inak. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 31 ods. 11 
V § 31 navrhujeme nasledovné znenie ods. 11: 
“Finančné zabezpečenie pobytu štátny príslušník tretej krajiny preukáže vo výške životného minima61) na každý mesiac pobytu. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 26 môže preukázať finančné zabezpečenie pobytu aj nižšie, ako je životné minimum, ak vie preukázať, že prijímajúca organizáciu mu poskytla ubytovanie za výhodnejších podmienok než pri komerčnom prenájme. Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 24, nemá povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie pobytu.” 
Odôvodnenie: 
Navrhnuté znenie umožňuje pre vedcov a vysokoškolských pedagógov využiť aj lacné ubytovanie ako spôsob pokrytia si nákladov na pobyt na Slovensku, prípadne mu prijímajúca inštitúcia poskytne bývanie bezplatne, čím sa znižujú mesačné náklady na pobyt. Tento návrh vychádza z doterajšej praxe. Ďalším návrhom je, aby študenti boli vyňatí z povinnosti dokazovať finančné zabezpečenie pobytu, pretože predstavujú veľmi špecifickú skupinu – môžu ich podporovať rodičia, môžu si na Slovensku nájsť prácu a pod. Zároveň je tu navrhnuté vypustiť poslednú vetu tohto odseku, ktorá určovala, že podnikatelia musia preukázať, že na každý mesiac majú k dispozícii päťnásobok životného minima. Toto je neodôvodnená požiadavka, keďže podnikatelia musia preukázať aj to, že majú špeciálne prostriedky určené na podnikanie (§ 31, ods. 6). Nie je dôvod, aby podnikatelia museli mať viac prostriedkov na svoje súkromné živobytie než ostatní žiadatelia. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 1 
V § 32 ods. 1 navrhujeme v písm. a) vypustiť slová: “prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky” 
Odôvodnenie: 
Prínos podnikateľskej činnosti štátneho príslušníka tretej krajiny pre hospodárstvo Slovenskej republiky sa nedá zmerať, a preto dáva moc do rúk úradníkom, ktorí môžu rozhodnúť o splnení tejto podmienky svojvoľne. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 2 
V § 32 navrhujeme vypustiť ods. 2 a nasledujúce odseky primerane prečíslovať. 
Odôvodnenie: 
Každá legálna podnikateľská činnosť je prínosom pre krajinu, a preto nie je potrebné posudzovať jej plán úradníkmi na ministerstve hospodárstva. Požadovanie stanoviska ministerstva hospodárstva navyše zvyšuje administratívnu záťaž štátu pri vybavovaní žiadostí o udelenie prechodného pobytu. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 3 
V § 32 ods. 3 navrhujeme vypustiť písmená c) a h). 
Odôvodnenie: 
Obe ustanovenia sú príliš všeobecné a poskytujú priestor pre nežiadúce interpretácie. Zároveň tieto ustanovenia dávajú moc do rúk úradníka, ktorý tu môže rozhodnúť úplne svojvoľne. Písmeno c) by bolo vhodnejšie ošetriť reguláciou sociálnych dávok. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 5 
V § 32 ods. 5 navrhujeme na konci prvej vety zmeniť číslovku 90 na 30. Rovnako skrátiť dobu na vyjadrenie úradov na maximálne 90 + 30 dní vo všetkých ďalších ustanoveniach predloženého zákona. 
Odôvodnenie: 
Predĺženie lehoty na rozhodovanie o ďalšie tri mesiace je pri všetkých úkonoch popísaných v predloženom zákone príliš veľa, keďže za týchto okolností žiadateľ musí čakať spolu pol roka. Po pol roku jeho zámer prísť alebo zostať na Slovensku už nemusia byť aktuálne. Navrhujeme preto, aby doba čakania v žiadnom prípade nepresahovala 120 dní. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 32 ods. 5 
V § 32 ods. 5 navrhujeme, aby sa slová na konci odseku “od doručenia úplnej žiadosti” zmenili na slová: ”od prijatia žiadosti podľa § 30 ods. 1 alebo podľa § 30 ods. 4 tohto zákona”. 
Odôvodnenie: Týmto sa zabezpečí, aby začala plynúť lehota na vydanie rozhodnutia od dodania žiadosti na slovenské zastupiteľstvo, a nie od doby, kedy zastupiteľstvo doručí žiadosť na policajný útvar a policajný útvar ju príjme. Zastupiteľstvo totiž nemá žiadnu lehotu na doručenie žiadosti, a tak sa v praxi stáva, že samotné doručenie žiadosti trvá mesiace, a to neúmerne predlžuje proces udeľovania prechodného pobytu. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 33 ods. 5 
V § 33 ods. 5 navrhujeme slovo “šesťdesiat” nahradiť slovom “dvanásť” a vypustiť slovo “päťnásobku”. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie s návrhom k § 31, odsek 11. Zároveň požiadavka, aby mal podnikateľ k dispozícii ako zdanený príjem päťnásobok životného minima je privysoká pre SZČO ako aj napríklad pre umelcov a iné nízko zárobkové profesie. Ani slovenskí SZČO alebo umelci často nemajú takýto príjem, takže nie je dôvod taký vysoký príjem požadovať od cudzincov. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 33 ods. 13 
V § 33 ods. 13 navrhujeme, aby bola poskytnutá príslušníkovi tretej krajiny lehota na vycestovanie minimálne 30 dní. Zároveň sa navrhuje rovnako upraviť všetky ostatné ustanovenia tohto zákona, ktoré upravujú primeranú lehotu na vycestovanie z dôvodu neudelenia, neobnovenie, zrušenia pobytu, zamietnutia žiadosti o obnovenie pobytu (napr. modrej karty) a podobne. 
Odôvodnenie: 
Navrhnutá zmena by mala zabezpečiť, aby mal cudzinec dostatok času na prípravu na odchod zo Slovenska. Podľa súčasného znenia je to na svojvôli úradníkov, ktorí mu môžu stanoviť veľmi krátky čas na odchod. Ak však niekto žije na Slovensku niekoľko rokov, tak je zrejmé, že pred svojim odchodom bude musieť vyriešiť mnoho záležitostí. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 35 ods. 1 
V § 35 ods. 1 navrhujeme v písm. b) bližšie špecifikovať, aké konkrétne skutočnosti môžu byť dôvodom na zamietnutie žiadosti o udelenie prechodného pobytu a v písmene f) upresniť, na aké konkrétne ustanovenia zákona sa vzťahuje. 
Odôvodnenie: Vymedzením jasných podmienok za akých môže byť zrušený prechodný pobyt cudzincov, sa zníži miera svojvoľného rozhodovania úradníkov o zrušení prechodného pobytu, posilní sa transparentnosť tohto procesu, čím sa zvýši atraktívnosť Slovenska pre kvalitných imigrantov, ktorí hľadajú stabilitu a predvídateľnosť a nie systém s nejasnými pravidlami umožňujúci jeho zneužívanie. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 36 ods. 4 
V § 36 ods. 4 navrhujeme v písm. g) vypustiť slová “alebo na účel výskumu a vývoja”. 
Odôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by sa výskumníci, ktorí majú na Slovensku prechodný pobyt nemohli uchádzať o modrú kartu, ktorá je určená pre vysokokvalifikovaných pracovníkov, medzi akých vedci jednoznačne patria. Otvorením možnosti získať modrú kartu, sa môže aj zvýšiť možnosť, že vedci u nás zostanú, čo je veľkým prínosom pre Slovensko. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 37 ods. 7 
V § 37 ods. 7 navrhujeme vypustiť slová “doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie počas pobytu na území Slovenskej republiky” 
Odôvodnenie: 
Zdravotné poistenie vyplýva z každej pracovnej zmluvy, keďže je hradené z odvodov. Z tohto dôvodu je zbytočné ho zvlášť deklarovať. Zbytočne sa tým zvyšuje administratívna záťaž úradníkov aj žiadateľov o modrú kartu. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 38 ods. 1 
V § 38 ods. 1 navrhujeme vypustiť písm. e). 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo sa zamietne žiadosť o modrú kartu žiadateľovi, ktorý vlastní modrú kartu vydanú iným členským štátom Európskej únie menej ako 18 mesiacov. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 40 ods. 1 
V § 40 ods. 1 navrhujeme zmeniť v písm. e) a f) slová “do troch” na “ do desiatich”. 
Odôvodnenie: 
Tri pracovné dni je veľmi krátky čas na oznámenie zmien, keďže držiteľ v tom čase môže ochorieť alebo urgentne riešiť iné záležitosti súvisiace so zmenou zamestnania/odchodom zo zamestnania. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 40 ods. 1 
V § 40 ods. 1 navrhujeme nasledovné znenie písm. h): 
“je počas platnosti modrej karty nezamestnaný dlhšie ako tri po sebe idúce mesiace alebo kumulatívne viac ako štyri mesiace”. 

Odôvodnenie: 
Návrh zabezpečuje, aby nedošlo k situácii, že cudzinec pride o modrú kartu ak je nedopatrením nezamestnaný jeden týždeň a potom ešte jeden deň v priebehu troch rokov platnosti karty. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 40 ods. 4 
V § 40 ods. 4 navrhujeme doplniť upresnenie kým má byť držiteľ modrej karty vopred informovaný. 

Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Ide o upresnenie povinností vyplývajúcich zo zákona, aby bolo zrejmé, kto má povinnosť držiteľa modrej karty vopred informovať o skutočnostiach upravených v § 40 v ods. 4. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 41 ods. 1 
V § 41 ods. 1 navrhujeme vložiť odkaz na zákon č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky, konkrétne na § 7, ods. 1 zákona č. 90/1993 Z.z., ktorý hovorí o podmienkach potrebných na získanie štátneho občianstva a jednou z týchto podmienok je aj nepretržitý trvalý pobyt na Slovensku (§ 7, ods. 1, písm. a). 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Vzhľadom na fakt, že je predložený zákon je prepojený na zákon o štátnom občianstve, tak by mala byť v predloženom návrhu zákona odvolávka na relevantnú časť zákona o štátnom občianstve, ktorá určuje spôsob získania slovenského občianstva na základe trvalého pobytu upraveného v predloženom návrhu zákona. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 45 ods. 1 a § 51 ods. 1 
V § 45 ods. 1 a § 51 ods. 1 navrhujeme vložiť ustanovenie o tom, aké práva nadobudne štátny príslušník tretej krajiny pri získaní trvalého pobytu na neobmedzený čas (§ 45) a dlhodobého pobytu (§ 51). Oba tieto pobyty by mali automaticky zaručovať plnohodnotné postavenie v spoločnosti čo sa týka prístupu na trh práce, sociálneho a zdravotného poistenia a pod. 
Odôvodnenie: 
Navrhnuté opatrenia pomôžu integrovať imigrantov do slovenskej spoločnosti, čím budú pre spoločnosť prínosnejší. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 45 ods. 1 
V § 45 ods. 1 navrhujeme presunúť v písm. a) slovo “ktorý” za čiarku za slovom “krajiny”. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 47 ods. 1 
V § 47 ods. 1 navrhujeme v písm. a) vypustiť slová “verejný záujem” a vypustiť písmeno c). 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, na základe akých kritérií bude posudzovaný verejný záujem a miera integrácie štátneho príslušníka tretej krajiny. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákona vypustiť. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 47 ods. 1 
V § 47 ods. 1 navrhujeme vypustiť písm. d). 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, na čo je potrebné vyjadrenie zastupiteľského úradu, keďže žiadateľ musel žiť aspoň štyri roky na Slovensku pred tým, než podal žiadosť o trvalý pobyt na päť rokov. Zastupiteľký úrad sa k nemu teda vyjadril už v minulosti a nemôže mať lepšie informácie než slovenské úrady, ktoré s daným žiadateľom prichádzali do styku za ostatné roky. Takéto ustanovenie zbytočne predlžuje čas na získanie trvalého pobytu na päť rokov a zaťažuje úradníkov. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 47 ods. 2 
V § 47 ods. 2 navrhujeme vypustiť písm. d) . 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, na základe akých kritérií bude postavený predpoklad, že príslušník tretej krajiny bude záťažou pre system sociálnej pomoci. Takéto nejasné ustanovenie rozširuje priestor pre svojvôľu úradníka a umožňuje zvýšenie priestoru pre korupciu a znižuje transparentnosť udeľovania trvalých pobytov. Z týchto dôvodov je navrhnuté dané ustanovenie zo zákonu vypustiť. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 49 ods. 1 
V § 49 ods. 1 navrhujeme vypustiť písm. c). 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak má niekto trvalý pobyt, nemôže opustiť Slovensko na viac ako pol roka. Ide najmä o študentov, vysokoškolských učiteľov a výskumných pracovníkov, ktorí v rámci svojej kariéry môžu absolvovať pobyty v zahraničí, pričom sa vrátia späť na domáce pracovisko a obohatia jeho činnosť. Zabránenie pobytov hrozbou straty trvalého pobytu bude mať negatívny vplyv na kariéru cudzinca, s významným vplyvom na kvalitu domácej inštitúcie, a teda v rozpore so záujmom SR získavať vysokokvalifikovaných ľudí a podporovať ich. Z tohto dôvodu sa navrhuje toto ustanovenie vypustiť. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 51 ods. 1 
V § 51 ods. 1 navrhujeme doplniť nové písmená v znení: 
d) ktorý úspešne ukončil na Slovensku štúdium a mal počas tohto štúdia povolený pobyt podľa § 24, 
e) ktorý má najmenej štyri roky udelený prechodný pobyt podľa § 26, 
f) ktorý má najmenej tri roky udelený prechodný pobyt podľa § 36, ods. 2. 
Odôvodnenie: 
Ide o uľahčenie získania dlhodobého pobytu pre najkvalifikovanejších cudzincov (absolventov vzdelania na Slovensku, vedcov a učiteľov, ako aj vysokokvalifikovaných držiteľov modrej karty), ktorí sú pre Slovensko najprínosnejší a je v záujme Slovenskej republiky, aby na našom území zostali čo najdlhšie alebo natrvalo. Zároveň možnosť získať trvalý pobyt je nevyhnutná preto, aby títo ľudia mohli získať podľa zákona č. 90/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) štátne občianstvo, a tak sa plne integrovať do slovenskej spoločnosti a prispievať k jej rozvoju. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 51 ods. 2 
V § 51 ods. 2 navrhujeme vypustiť písm. g). 
Odôvodnenie: 
Je dôležité udržať na Slovensku najkvalitnejších imigrantov, a preto by nemali byť štátny príslušníci tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia eliminovaní z možnosti získať dlhodobý pobyt. Absolventi slovenských škôl majú tiež väčšiu tendenciu sa integrovať do slovenskej spoločnosti, keďže si počas štúdia vytvorili väzby na slovenské prostredie. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 51 ods. 3 
V § 51 ods. 3 navrhujeme vypustiť slová “na účel štúdia”. 
Odôvodnenie: 
Ide o to, aby sa nesťažovalo štátnym príslušníkom tretej krajiny, ktorí boli na Slovensku na prechodnom pobyte za účelom štúdia získanie dlhodobého pobytu tým, že sa im bude zarátavať doba štúdia len v polovičnej dĺžke. Ustanovenie by totiž mohlo pôsobiť demotivujúco na najkvalitnejšiu časť migrantov, ktorí sú vzdelaní a majú väzby na Slovensko, teda majú väčší potenciál sa v našej spoločnost integrovať. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 55 ods. 1 
V § 55 ods. 1 navrhujeme vypustiť písm. b) až d). 
Odôvodnenie: 
Nie je zrejmé, prečo ak má niekto dlhodobý pobyt bez obmedzenia by nemohol opustiť Slovensko na dlhšiu dobu. Z tohto dôvodu sa navrhuje uvedené ustanovenia vypustiť. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 61 ods. 3 
V § 61 ods. 3 navrhujeme vložiť na konci odstavca slová: “iba ak to zdravotný stav dieťaťa dovoľuje.” 
Odôvodnenie: 
Ak je dieťa vážne choré, tak by jeho rodič nemal byť nútený vycestovať s ním. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 64 ods. 3 
V § 64 ods. 3 navrhujeme nasledovné znenie písm. d): “nastúpi na vzdelávanie”. 
Odôvodnenie: 
Nie je nevyhnutné, aby sa občan Európskej únie vzdelával len odborne. Môže napríklad nastúpiť na vysokú školu, čo by nemalo obmezdiť jeho právo na pobyt na Slovensku. Práve naopak by to malo byť podporené, pretože sa zvyšuje možnosť, že sa aj tento občan Európskej únie stane kvalifikovaným a viac integrovaným po ukončení štúdia na Slovensku. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 65 ods. 3 
V § 65 ods. 3 navrhujeme špecifikovať odkaz na právny predpis stanovujúci, aký dokument slúži ako dôkaz dokumentujúci, že ide o samostatne zárobkovo činnú osobu. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 66 ods. 1 
V § 66 ods. 1 navrhujeme nahradiť slovo “piatich” slovom “troch”. 
Odôvodnenie: 
Je potrebné čo najskôr udeliť cudzincom z tretích krajín trvalý pobyt, keďže aj v rámci trvalého pobytu musia čakať podľa zákona č. 90/1993 Z.z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky (§ 7 ods. 1) ešte osem rokov na to aby mohli získať občianstvo. Urýchlenie poskytnutia občianstva je dôležité, pretože to môže urýchliť integráciu cudzincov do našej spoločnosti. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 69 ods. 15 
V § 69 ods. 15 navrhujeme slovo “nevzťahuje” nahradiť slovom “vzťahuje”. 
Odôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania dokladu o pobyte rodinného príslušníka občana Európskej únie by malo ďalej posilniť transparentnosť tohto procesu. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 73 ods. 6 
V § 73 ods. 6 navrhujeme slovo “nevzťahuje” nahradiť slovom “vzťahuje”. 
Odôvodnenie: 
Umožnenie správneho konania vo veci vydania alebo odňatia cudzineckého pasu by malo ďalej posilniť transparentnosť týchto procesov. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 75  
V § 75 navrhujeme vložiť nový ods. 12, ktorý znie: 
(12) Ministerstvo vnútra poskytuje základné demografické, ekonomické a sociálne údaje o imigrantoch Štatistickému úradu SR. 
Odôvodnenie: 
Kvalitnejšie údaje umožnia pripravovať kvalitnejšie stratégie a právne normy orgánmi štátnej správy. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 89 ods. 1 
V § 89 ods. 1 navrhujeme nahradiť slovo „šesť“ za slovo „tri“. 
Odôvodnenie: 
Šesť hodín bez jedla je pomerne dlhá doba najmä vzhľadom na fakt, že zaistený cudzinec nemusel byť najedený v moment, keď bol zaistený a mohol naposeldy jesť niekoľko hodín pred zaistením. Ďalších šesť hodín bez jedla je potom príliš veľa. Z tohto dôvodu sa navrhuje skrátiť čas, kedy zaistený dostane prvé jedlo od momentu zaistenia. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 110 
V § 110 ods. 1 navrhujeme v písm. f), h) a s), v odseku 2 v prvej vete, v odseku 3 v prvej vete a v odseku 4 v písmenách a) a b) zmeniť slovo “troch” na slovo “desať”. 
Odôvodnenie: 
Je dôležité, aby cudzinci mali dostatok času na informovanie policajného útvaru a v prípade ods. 1 v písm. s) na požiadanie o vydanie nového dokladu. Môže sa stať, že daný človek ochorie a nestihne ohlásiť požadované informácie za tri pracovné dni. Pri podobných záležitostiach majú občania Únie k dispozícii 10 pracovných dní. Nie je dôvod, aby občania tretích krajín mali menej času na splnenie si podobných povinností (pozri napr. § 111, ods. 1, písm. e), j) a ods. 2 písm. d) a f)). V súvislosti s odsekom 2 paragrafu 110 je zase potrebné brať do úvahy, že občan tretej krajiny mohol pricestovať z krajiny, kde je významný časový posun, môže po príchode na Slovensko ochorieť, môže sa mu po ceste stratiť batožina čo musí okamžite riešiť, tiež že potrebuje niekoľko dní na to, aby sa aklimatizoval a zorientoval po príchode na Slovensko a pod. Z týchto dôvodov sú tri pracovné dni veľmi krátka doba na to, aby hlásil svoj vstup na policajnom útvare. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 110 ods. 4 
V § 110 ods. 4 navrhujeme v písm. d) zmeniť odkaz “§ 37 ods. 5 písm. a) až d). 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. Myslíme si, že ide o odkaz na nesprávny paragraf. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 114  
V § 114 ods. 1, 3 a 4 navrhujeme vložiť spresnenie, odkedy úradom plynie lehota troch dní. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 117 ods. 5 
V § 117 ods. 5 navrhujeme vypustiť písmeno b) a súčasne navrhujeme nové znenie písm. a): 
“a) odseku 1, 2 a 3 možno uložiť pokutu do 300 eur.” 
Terajšie písm. c) navrhujeme označiť ako písm. b). 
Odôvodnenie: 
Ide o zrovnoprávnenie cudzincov z tretích krajín a občanov Európskej únie s ich rodinnými príslušníkmi v oblasti pokút za priestupky. Neexistuje žiaden dôvod, prečo občania tretích štátov by mali platiť vyššie poplatky ako občania Európskej únie a ich rodinní príslušníci; pri stanovovaní výšky pokút v iných odvetviach práva (napr. pri dopravných priestupkoch) sa neprihliada na občianstvo. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 120 ods. 1 
V § 120 navrhujeme ods. 1 upraviť v zmysle nasledovnej pripomienky: 
V zákone sa má explicitne uviesť, že štátny príslušník tretej krajiny nie je povinný predkladať výpis z registra trestov podľa osobitného predpisu 1), keďže si ho vie polícia sama vyžiadať. Zákon by však mal uviesť, že policajný útvar si bezúhonnosť cudzinca overí aj na slovenskom registri trestov. 
Rovnako by sa malo jasnejšie zadefinovať, čo sa myslí pod bydliskom za posledné tri roky (či tam mal cudzinec trvalý pobyt, prechodný, iný, či je to ohraničené dĺžkou pobytu a pod.) a umožniť príslušníkom tretej krajiny preukázať bezúhonnosť čestným vyhlásením, ktoré vykoná štátny príslušník tretej krajiny pred príslušným súdnym orgánom alebo administratívnym orgánom, prípadne notárom na Slovensku. 
Odôvodnenie: 
Prvá navrhnutá zmena slúži k odbremeneniu žiadateľa, ako aj našich úradov, ktoré nemusia všetkým príslušníkom tretej krajiny vydávať výpis z registra trestov. Uvedená zmena je v súlade s tendenciou nežiadať doklad od osoby, ak takýto doklad má štát k dispozícii v rámci svojich orgánov. Druhá navrhnutá zmena je legislatívno-technická úprava. Tretia zmena uľahčuje preukázanie bezúhonnosti pre prichadzajúcich cudzincov. 
1) § 10 zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 121 
V § 121 navrhujeme vložiť nové písmeno e), ktoré znie: 
„e) dohoda o hosťovaní podľa § 26b zákona 172/2005 Z. z. o štátnej podpore výskumu a vývoja, ak ubytovanie v zmysle konkrétnej dohody zabezpečuje hosťujúca organizácia,“ 
Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti vedcami a výskumníkmi prichádzajúcimi na Slovensko, u ktorých môže byť otázka zabezpečenia ubytovania vyriešená iným spôsobom, ktorý pripúšťa právna norma (teda zákona 172/2005 Z. z.). 
 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 24 ods. 2 
V § 124 ods. 2 navrhujeme doplniť odkaz na všeobecne záväzný právny predpis. 
Odôvodnenie: 
Legislatívno-technická úprava, ktorá vyjasní, podľa čoho sa má postupovať pri vydávaní dokladu. K návrhu zákona majú byť pri jeho predkladaní predložené aj návrhy znení vykonávacích predpisov, ktoré zákon predpokladá a ešte neexistujú. V tomto prípade sa tak nestalo, avšak pre účinnosť zákona je nevyhnutné súbežné vydanie takéhoto predpisu, inak sa časť navrhovaného zákona stáva nevykonateľnou. 
 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 124 
V § 124 navrhujeme vložiť nový odsek 3 v nasledovnom znení: 
„(3) Náklady súvisiace s vyšetrením a vydaním dokladu podľa ods. 1 v prípade žiadateľov podľa § 24 až 26 znáša Slovenská republika.“ 

Odôvodnenie: 
Vyžadované potvrdenie je pomerne drahé, najmä pre študentov a vedecko-pedagogických pracovníkov. Tým, že ho Slovenská republika uhradí, zvýši svoju atraktivitu pre vzdelaných a vysokokvalifikovaných ľudí. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 125 ods. 4 
V § 125 ods. 4 navrhujeme pridať novú vetu, ktorá znie: 
„Pri dokumentoch vydaných v anglickom jazyku sa úradný preklad nevyžaduje.“ 
Odôvodnenie: 
Ide o zosúladenie tohto ustanovenia s celkovou prioritou týchto pripomienok, ktoré chcú cudzincom uľahčiť príchod a pobyt cudzincov na Slovensko. 
 	O 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 128  
V § 128 navrhujeme vložiť nový odsek 6, ktorý bude znieť: 
“(6) Údaje uvedené v § 128 budú poskytnuté Štatistickému úradu Slovenskej republiky a po anonymizovaní a pri ochrane osobných údajov budú sprístupnené na účely výskumu.” 
Odôvodnenie: 
Pre skvalitnenie práce štátnych orgánov aj výskumníkov zaoberajúcich sa migráciou na Slovensku sú nevyhnutné kvalitné dáta. Na základe kvalitných dát a výskumov z nich vyplývajúcich bude následne možné skvalitniť stratégie a legislatívu týkajúce sa migrácie na Slovensku. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K Čl. III bod 1 
V Čl. III bode 1 navrhovaného zákona, teda v sadzobníku správnych poplatkov v časti II. Vnútorná správa položka 24, sa navrhuje oslobodiť od poplatkov v rámci písmen a) a d) všetkých študentov, pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov. Rovnako sa navrhuje oslobodenie študentov pedagógov a vedecko-výskumných pracovníkov od poplatkov definovaných v sadzobníku správnych poplatkov v časti XVIII. Konzulárne poplatky položka 242. 

Odôvodnenie: 
Oslobodenie od poplatkov je zacielené na najkvalitnejších cudzincov (t. j. vedcov a učiteľov) a na ľudí s potenciálom byť vysoko vzdelaní a integrovaní na Slovensku (študenti). Títo ľudia pomôžu Slovensku stať sa modernou znalostnou eknomikou. 
 	O 	A 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
Verejnosť 	K § 33 ods 3 
Suma zdaneného príjmu vo výške šesťdesiat násobku životného minima je neprimerane vysoká vzhľadom na rôzne oblasti podnikania ako aj na výšku príjmu podľa predchádzajúceho právneho predpisu. Navrhujeme výrazne znížiť. 
 	O 	ČA 	U osôb, ktoré podnikali, bola táto suma znížená na 20 násobok. 	
Verejnosť 	Čl. I 
Predložený návrh zákona nahrádza doterajší zákon č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa navrhovateľa je cieľom zákona úprava vzťahov v príbuzných oblastiach ako je kontrola hraníc a pobyt cudzincov na území Slovenskej republiky v súlade s európskou legislatívou. K predloženému zákonu máme niekoľko pripomienok, ktoré podľa nášho názoru nereflektujú právne zásady stanovené európskou legislatívou a medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky, ako ani potreby aplikačnej praxe v tejto oblasti. 
Slovenská humanitná rada je občianskym združením, ktoré poskytuje pomoc a podporu utečencom a osobám, ktorým bol na území Slovenskej republiky udelený azyl alebo poskytnutá doplnková ochrana, ako aj žiadateľom o medzinárodnú ochranu. Predkladáme preto pripomienky k tej časti zákona, ktorý upravuje podmienky uvedenej kategórie cudzincov s ohľadom na dlhoročnú prax našej organizácie. 
Prioritne poukazujeme na skutočnosť, že ani nový zákon neponúka osobám, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana, trvalé riešenie v prípadoch ich úspešnej integrácie do spoločnosti. Naopak, v praxi ich diskriminuje v porovnaní s inými štátnymi občanmi tretích krajín. Požiadavky všeobecne kladené na žiadateľov o rôzne formy pobytu, akými sú najmä preukázanie bezúhonnosti či predloženie cestovného dokladu (za ktorý sa však nepovažuje cudzinecký pas) tieto osoby nemôžu splniť z objektívnych príčin a bez vlasného zavinenia. Slovenská republika im zaručila medzinárodnú ochranu po určitú dobu, zároveň ich takýmto spôsobom de facto vylúčila z možnosti získať akúkoľvek inú formu pobytu a začleniť sa do spoločnosti. Osobitne v tejto súvislosti poukazujeme na problematiku maloletých cudzincov bez sprievodu, na ktorú sme už mnohokrát poukazovali my, ako aj zástupcovia iných neziskových organizácií a odborná verejnosť. Je podľa nášho názoru povinnosťou ako aj záujmom štátu umožniť maloletým cudzincom, ktorí boli na území Slovenskej republiky nájdené bez zákonného zástupcu, po zotrvaní určitého obdobia na území Slovenskej republiky získať právo na trvalý pobyt. Maloletí bez sprievodu navštevujú školy rovnako ako slovenské deti, pristupuje sa k nim rovnako ako k slovenským deťom, avšak po dovŕšení plnoletosti (pokiaľ nepožiadajú o predĺženie ústavnej starostlivost) sú buď povinní požiadať o nejakú formu medzinárodnej ochrany, pokiaľ im táto ešte nebola udelená (čo v prípade, ak im je udelená doplnková ochrana, rovnako nie je konečným riešením), alebo vycestovať z krajiny. Všetky dovtedy vykonané integračné opatrenia sa tak míňajú akýmkoľvek účinkom, maloletí sú nútení prerušiť štúdium a pretrhnúť všetky dovtedy vytvorené väzby a vycestovať z krajiny. Nakoľko riešenie tohto problému si vyžaduje koncepčnú zmenu zákona, nenavrhujeme žiadne konkrétne legislatívne riešenia tieto prenechávame na navrhovateľa. Z našej strany ide o zásadnú pripomienku. 
 	O 	ČA 	Problematika trvalejšieho riešenia postavenia maloletých bez sprievodu riešená možnosťou udelenia prechodného alebo trvalého pobytu. Udeľovanie dlhodobého pobytu osobám s medzinárodnou ochranou upravuje smernica 2011/51/EÚ, ktorá vyšla v Úradnom vestníku EÚ až 19. 5. 2011 a nebolo ju preto možné zatiaľ z časových dôvodov zapracovať do predmetného návrhu zákona. Túto smernicu SR preberie pri najbližšej novelizácii zákona; transpozičná lehota je 20. 5. 2013. 	
Verejnosť 	K čl. I § 2 návrhu zákona 
V § 2 ods. 2 sa vypúšťa písmeno v). Písmená w) až y) sa označujú ako písmená v) až x). 

Predmetné ustanovenie uvádza definície základných pojmov používaných v jednotlivých ustanoveniach zákona. V porovnaní s pôvodným zákonom definuje pre účely tohto zákona nové pojmy, pričom voči niektorým z nich máme vážne výhrady. Podstatné výhrady máme voči výkladu pojmu „verejný poriadok“, ktorý je vágny a môže priniesť problémy pri jeho aplikácii v praxi. Preto navrhujeme tento pojem z výkladu pojmov vypustiť. ďalej sa jedná najmä o výklad pojmu „národné vízum“ a „nepretržitý pobyt“. Výklad pojmu „národné vízum“ nezodpovedá ustanoveniam upravujúcim podmienky udelenia národného víza v zmysle § 15 a 47. Rovnako pojem „nepretržitý pobyt“ je potrebné bližšie špecifikovať. Taktiež, ako je v novom zákone definovaný dobrovoľný návrat, navrhujeme, aby bol špecificky definovaný dobrovoľný návrat maloletého dieťaťa bez sprievodu. S ohľadom na to, že ide o zraniteľnú skupinu , je nevyhnutné, aby bolo zákon určené, do akej krajiny môže byť dieťa navrátené, akej osobe môže byť odovzdané, za akých podmienok a záruk. Dobrovoľný návrat maloletých detí bez sprievodu predstavuje jednu z možností trvalých riešení pre túto skupinu, i keď sa momentálne maloletými deťmi bez sprievodu tento inštitút uplatňuje v malej miere, je potrebné z hľadiska zraniteľnosti tejto skupiny tento pojem špecificky upraviť. 	O 	ČA 	Pôvodne navrhovaná definícia "verejného záujmu" bola vypustená; definícia "ohozenia verejného poriadku" bola upravená na základe výsledkov rozporových konaní. 	
Verejnosť 	K čl. I § 15 ods. 3 návrhu zákona 
§ 15 ods. 3 sa vypúšťa. 

Návrh zákona explicitne uvádza, že rodinnému príslušníkovi azylanta alebo cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, sa udeľuje národné vízum. 
Doposiaľ sa rodinným príslušníkom azylanta alebo osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou udeľovali schengenské víza. Udeľovanie schengenských víz je upravené osobitným právnym predpisom, a to priamo nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 13. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva. Vízový kódex upravuje jednotlivé druhy schengenských víz, ich vydávanie, ako aj dôvody ich neudelenia/zrušenia/odvolania, pričom výslovne pripúšťa povinnosť vydať v týchto prípadoch rozhodnutie, voči ktorému je možné sa odvolať. V súčasnosti sa rozhodnutia o neudelení víz v praxi nevydávajú (a teda sa ani neoznamuje dôvod neudelenia víza a nepripúšťa sa odvolanie); príslušné ustanovenia nariadenia sa uplatnia až od 5. apríla 2011. Od tohto dátumu tak bude možné nechať preskúmať rozhodnutie zastupiteľského úradu o zamietnutí/zrušení/odvolaní, ako aj dôvody, na ktorých sa takéto rozhodnutie zakladá. Pri zamietnutí udelenia národného víza sa však naproti tomu nepripúšťa možnosť odvolania, nie je na ne právny nárok a dôvody neudelenia sa neoznamujú. Lehota na ich vydanie je dlhšia ako pri schengenských vízach. Zahrnutím rodinných príslušníkov azylantov a osôb s poskytnutou doplnkovou ochranou pod režim národných víz ich nepomerne znevýhodňuje voči ostaným cudzincom. Na rozdiel od ostatných cudzincov sa im upiera možnosť odvolať sa voči rozhodnutiu o neudelení víz, čo považujeme za zásadný zásah do ich práv. Podľa nášho názoru je navyše takáto úprava v rozpore s uvedeným nariadením, pokiaľ rodinní príslušníci azylantov alebo osôb s doplnkovou ochranou žiadajú o vízum na vstup neprekračujúci 3 mesiace. Pre takýto vstup sa v zmysle uvedeného nariadenia vyžaduje schengenské vízum. Navrhujeme preto ustanovenie § 15 ods. 3 vypustiť. 

 	O 	ČA 	Rodinní príslušníci azylanta alebo cudzinca, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, nespĺňajú podmienky na udelenie schengenského víza, preto je práve ich začlenenie pod národné víza uľahčením ich vstupu na územie SR. Na konanie o udelenie národného víza týmto štátnym príslušníkom tretej krajiny sa bude vzťahovať správny poriadok, a teda aj možnosť odvolania. 	
Verejnosť 	K čl. I § 16 ods. 7 a 8 návrhu zákona 
V § 16 ods. 7 sa text "v lehote 15 dní" nahrádza textom " v lehote 30 dní". 

Uvedené ustanovenia upravujú postup pri podávaní odvolania voči zamietnutiu žiadosti o udelenie schengenského víza, zrušeniu alebo odvolaniu schengenského víza. V zmysle druhej vety § 16 ods. 7 „Odvolanie podáva štátny príslušník tretej krajiny na správnom orgáne, ktorý rozhodnutie vydal v lehote 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia.“. Nakoľko rozhodnutie vydáva zastupiteľský úrad, navrhujeme text „na správnom orgáne“ nahradiť textom „na zastupiteľskom orgáne“. Súčasne navrhujeme lehotu 15 dní predĺžiť aspoň na 30 dní. V §16 ods. 8 je ustanovená požiadavka, aby sa odvolanie predložilo v slovenskom jazyku. V tejto súvislosti je potrebné si uvedomiť, že o víza sa žiada na zastupiteľskom orgáne v cudzom štáte, pričom žiadatelia nemusia nevyhnutne hovoriť slovenským jazykom. Žiadosti o víza je naproti tomu možné podať aj v inom ako slovenskom jazyku (v praxi sa tak deje vyplnením zverejneného formulára žiadosti). Vyžadovať splnenie podmienky, aby bolo odvolanie podané v slovenskom jazyku, je podľa nášho názoru neopodstatnené. Pokiaľ by však navrhovateľ trval na tejto požiadavke, je nevyhnutné predĺžiť lehotu; nie je možné zabezpečiť v stanovenej lehote všetky podklady odôvodňujúce odvolanie voči zamietnutiu/zrušeniu/odvolaniu a súčasne tieto nechať preložiť do slovenského jazyka v tak krátkom čase a v krajine, kde prekladateľ do slovenského jazyka nemusí ani existovať. 	O 	N 	15-dňová lehota na odvolanie je štandardná lehota v správnom práve; "správny orgán" je potrebné ponechať, pretože ide aj o odvolania proti rozhodnutiam policajného útvaru; odvolacie konanie bude prebiehať už pred orgánmi v SR, preto je potrebná komunikácia v slovenskom jazyku. 	
Verejnosť 	K čl. I § 16 ods. 12 návrhu zákona 
§ 16 ods. 12 sa vypúšťa. Doterajšie odseky 13 až 15 sa označujú ako odseky 12 až 14. 

Uvedené ustanovenie vylučuje možnosť nechať preskúmať rozhodnutie o odvolaní súdom, s výnimkou žiadosti rodinného príslušníka občana Únie. Vzhľadom na garanciu riadneho posúdenia žiadosti o udelenie schengenského víza navrhujeme vypustiť toto ustanovenie. Súčasne je potrebné prečíslovať jednotlivé odseky a opraviť vnútorné odkazy. 	O 	N 	Žiadateľ o schengenské vízum bude mať možnosť podať odvolanie, čo považujeme z hľadiska potreby preskúmania rozhodnutia zastupiteľského úradu za postačujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I § 30 ods. 3 návrhu zákona  
§ 30 ods. 3 písm. d) znie: „d) štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 25, § 26, §27, §28, § 29“. 

Manžel, resp. rodinný príslušník štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má na území Slovenskej republiky legálny pobyt, nemôže podávať žiadosť o udelenie prechodného pobytu na policajnom útvare. Nakoľko môže nastať situácia, kedy sa budú žiadatelia nachádzať na území Slovenskej republiky, je potrebné umožniť im podávanie žiadosti aj na policajnom útvare. 	O 	A 	Podať žiadosť na policajnom útvare bude môcť každý štátny príslušník tretej krajiny, ktorý sa oprávnene zdržiava na našom území. 	
Verejnosť 	K čl. I § 31 návrhu zákona 
Uvedené ustanovenie upravuje postup pri podávaní žiadosti o prechodný pobyt. Osoby, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana, v mnohých prípadoch chcú požiadať o prechodný pobyt na zákonom stanovený účel; ide najmä o študujúcich, pracujúcich či podnikajúcich cudzincov. Jedná sa teda predovšetkým o tie osoby, ktoré sa na území Slovenskej republiky dobre integrujú a spĺňajú predpoklady na udelenie aj inej formy pobytu. V praxi sa však stretávajú s množstvom administratívnych prekážok, ktoré im neumožňujú splniť všetky formálne predpoklady na udelenie inej formy pobytu. S ohľadom na ich špeciálny status nemôžu napríklad kontaktovať orgány svojej krajiny pôvodu, čo v praxi znamená, že nedokážu predložiť doklad preukazujúci ich bezúhonnosť a mnohokrát ani cestovný doklad, nakoľko ako osoby utekajúce pred vážnym bezprávím nemajú so sebou žiadne identifikačné dokumenty. Takýmto osobám sa poskytuje cudzinecký pas, ktorý však nie je cestovným dokladom. Tieto osoby sú tak automaticky diskvalifikované z možnosti požiadať o prechodný pobyt. V tejto súvislosti navrhujeme buď ustanoviť výnimky v uvedenom §, prípadne vykonať zmenu v § 120 a § 122, tak ako to navrhujeme v pripomienkach k týmto ustanoveniam zákona. 	O 	ČA 	Podmienka dokladu o bezúhonnosti u týchto osôb upravená; na podmienke cestovného dokladu trváme. 	
Verejnosť 	K čl. I § 35 ods. 1 písm. f) návrhu zákona 
Uvedené ustanovenie zákona stanovuje opakované porušenie povinností uložených zákonom alebo ich porušenie závažným spôsobom ako dôvody zrušenia prechodného pobytu. Poukazujeme na neurčitosť pojmu „porušenie závažným spôsobom“, ktoré je potrebné bližšie vymedziť. 	O 	N 	Závažnosť porušenia bude vždy posudzovaná individuálne s prihliadnutím na všetky aspekty v rámci správneho konania. 	
Verejnosť 	K čl. I § 42 ods. 1 písm. a) návrhu zákona, resp. § 27 ods. 1 písm. a) a b) 
V nadväznosti na zámer prijatia nového zákona poukazujeme na potrebu vyplnenia legislatívnej diery v súvislosti s udeľovaním trvalého pobytu cudzincom, ktorí sú manželmi občana Slovenskej republiky, resp. ktorí sú manželmi príslušníka tretej krajiny s trvalým pobytom alebo rodinnými príslušníkmi štátneho príslušníka tretej krajiny s prechodných pobytom alebo s priznaným postavením osoby s dlhodobím pobytom EÚ. Títo cudzinci nie vždy spĺňajú podmienky na udelenie trvalého pobytu, resp. prechodného pobytu (napr. z dôvodu nemožnosti predložiť cestovný doklad či doklad preukazujúci bezúhonnosť), pričom im zákon vzal možnosť požiadať o tolerovaný pobyt a nie je im umožnené zotrvať legálne na území Slovenska. Pôjde napríklad o cudzincov, ktorí boli administratívne vyhostení. V prípade cudzincov, manželov alebo manželiek, ktorí boli administratívne vyhostení a bol im uložení zákaz vstupu – stávajú sa nežiaducou osobou. Týmto osobám teda z navrhovaného zákona bude trvalý, resp. prechodný pobyt zamietnutý. Navrhujeme, aby v prípade žiadosti manžela, manželky, ktorému/ktorej zákaz vstupu naďalej pretrváva, aby bola uplatnená výnimka, pretože inak ide o porušenie Dohovoru o ochrane ľudských práv a slobôd čl. 8 Zachovanie rodinného a súkromného života. V tejto súvislosti preto navrhujeme zmeny v súvislosti s udeľovaním tolerovaného pobytu uvedené pri § 57 ods. 2, resp. navrhujeme zakomponovať do zákony výnimky pre manželov – nežiaduce osoby. 	O 	ČA 	Ani právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života nie je právo absolútne a dohovor v čl. 8 ods. 2 ustanovuje možnosti jeho obmedzenia. Upravené udeľovanie tolerovaného pobytu z dôvodu rešpektovania súkromného a rodinného života. Taktiež § 86 upravuje možnosti zrušenia zákazu vstupu alebo povolenia vstupu počas zákazu vstupu 	
Verejnosť 	K čl. I § 44, 46, 52 návrhu zákona 
§ 44 upravuje postup pri podávaní žiadosti o udelenie trvalého pobytu na päť rokov. Poukazujeme tu opätovne na nemožnosť plnenia zákonných formálnych predpokladov pre osoby, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana (avšak aj osôb, ktoré majú udelený tolerovaný pobyt) a odkazujeme na pripomienky k § 31 návrhu zákona. 
Obdobne poukazujeme na § 52 ods. 2. 	O 	N 	Podmienku platného cestovného dokladu považujeme za nevyhnutnú na zistenie pravej totožnosti žiadateľa. 	
Verejnosť 	K čl. I § 50 a nasl. návrhu zákona 
V § 51 ods. 2 písm. f) znie: „ f) má tolerovaný pobyt podľa § 57 ods. 1 písm. a) a b), ods. 2 písm. a) alebo b) alebo ods. 4 s výnimkou poskytovania ústavnej starostlivosti.“. 

Návrh zákona zavádza nový inštitút dlhodobého pobytu. Nárok naň majú všetci príslušníci tretích krajín, ktorí sa na území SR zdržiavajú oprávnene nepretržite po dobu piatich rokov bezprostredne pred podaním žiadosti. Tolerovaný pobyt však až na výnimky zákon za oprávnený pobyt v tomto zmysle nepovažuje a týmto osobám nepriznáva nárok na dlhodobý pobyt. Výnimku tvoria cudzinci, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt z dôvodu, že sú obeťou obchodovania s ľuďmi ( § 57 ods. 2 písm. c)), resp. cudzinci, ktorí boli nelegálne zamestnaní za osobitne vykorisťujúcich pracovných podmienok alebo nelegálne zamestnaní maloletí, ak je prítomnosť štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky nevyhnutná na účely trestného konania. V tejto súvislosti poukazujeme na problém trvalého riešenia pre maloletých bez sprievodu, ktorých trvalé riešenie statusu nie je nijakým spôsobom zabezpečené. Preto by sme navrhovali v tejto súvislosti využitie inštitútu dlhodobého pobytu aspoň pre tých maloletých bez sprievodu, ktorí majú tolerovaný pobyt a zdržiavajú sa na území Slovenskej republiky aspoň po dobu piatich rokov. Navrhujeme preto v § 51 ods. 2 uvedené zmeny. 	O 	A 	Pôvodné písmeno f) vypustené; problematika maloletých bez sprievodu riešená tiež zmenou v udeľovaní trvalého pobytu. 	
Verejnosť 	K čl. I § 57 ods. 2 písm. b) návrhu zákona 
V § 57 ods. 2 písm. b) sa vypúšťa text: „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v 27 ods. 1 a § 42 ods. 1 písm. a) až d)“. 

Uvedené ustanovenie upravuje okruh osôb, ktoré majú nárok na udelenie tolerovaného pobytu z dôvodu rešpektovania jeho súkromného a rodinného života; spomedzi týchto osôb však vyníma osoby uvedené v § 27 ods. 1 a § 42 ods. 1 písm. a) až d) – t. j. osoby, ktoré majú podľa dôvodovej správy k poslednej novele zákona o pobyte cudzincov nárok na trvalý pobyt alebo prechodný z dôvodu zlúčenia rodiny. Príslušné ustanovenia sa však nedajú aplikovať na všetky takéto prípady – manželia, resp. rodinní príslušníci nemajú vždy nárok na trvalý alebo prechodný pobyt z dôvodu zlúčenia rodiny; jedná sa napríklad o prípady, keď bol cudzinec administratívne vyhostený, resp. v prípade, ak bolo ženatému cudzincovi / vydatej cudzinke právoplatne ukončené konanie o udelení azylu a doručením rozhodnutie nadobúda právoplatnosť, pričom takýto cudzinec nemá doklady, nakoľko mu boli počas azylového konania zadržané (a z aplikačnej praxe nám je známe, že k nim cudzinec ešte dlhú dobu nemá prístup), resp. z iného dôvodu nemá pri sebe cestovné doklady. Takíto cudzinci síce spĺňajú podmienky na udelenie prechodného alebo trvalého pobytu, avšak nevedia predložiť všetky dokumenty k žiadosti o trvalý alebo prechodný pobyt. Súčasne sú však vylúčení z možnosti požiadať o tolerovaný pobyt, čo vytvára legislatívne vákuum pre úpravu postavenia týchto osôb. Rovnako, pokiaľ aj osoba, ktorá síce vie predložiť všetky doklady a po skončení azylového konania skutočne požiada o trvalý pobyt, nachádza sa až do rozhodnutia o pobyte v SR na území Slovenskej republiky nelegálne. Pre všetky tieto osoby je potrebné zabezpečiť, aby sa na území Slovenskej republiky zdržiavali legálne, teda umožniť im prístup k inštitútu tolerovaného pobytu. Podotýkame, že vo všetkých prípadoch ide o osoby, ktoré spĺňajú predpoklady na udelenie prechodného alebo trvalého pobytu, formálne len nie sú schopní bezodkladne (napr. hneď po skončení konania, prípadne preto, lebo nemajú cestovný doklad z dôvodu, že nemožno z titulu ich postavenia osôb s doplnkovou ochranou požiadať zastupiteľský úrad o vystavenie cestovného dokladu, či získanie výpisu z registra trestov) doložiť všetky doklady. 
Ďalšou možnosťou by bolo zákonne určiť pobyt po podaní žiadosti o prechodný alebo trvalý pobyt za legálny (napr. tolerovaný), a to obdobie, počas ktorého cudzinec zháňa doklady potrebné pre podanie žiadosti, či možnosť podať žiadosť bez kompletných dokumentov, s tým, že tieto musia byť v určitom čase doplnené alebo v prípade nemožno ich doloženia, bude ich doloženie odpustené. 
 	O 	ČA 	Text upravený podľa výsledkov z rozporových konaní. 	
Verejnosť 	K čl. I § 58 návrhu zákona  
§ 58 ods. 2 sa na konci dopĺňa bodkočiarkou a textom: „to neplatí v prípade, ak je zastavené konanie o azyle z dôvodu, že sa v konaní o azyle už právoplatne rozhodlo o tom, že sa žiadosť zamieta ako zjavne neopodstatnená, neudeľuje sa azyl, odníma sa azyl, nepredlžuje sa doplnková ochrana alebo sa zrušuje doplnková ochrana a skutkový stav sa podstatne nezmenil.(..)“. Dopĺňa sa poznámka pod čiarou: § 19 ods. 1 písm. i) zákona č. 480/2002 Z. z. 

Ustanovenie § 58 ods. 2 uvádza prípady, kedy policajný útvar neprijme žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu; pôjde o prípady, ak je príslušník tretej krajiny zaistený podľa § 93 alebo je v konaní o udelenie azylu podľa osobitného predpisu. V tejto súvislosti poukazujeme na možnosť Migračného úradu MV SR zastaviť konanie podľa § 19 ods. 1 písm. i) zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podanie rozkladu nemá v týchto prípadoch odkladný účinok (pričom žiadateľ je stále v konaní o azyl) a v praxi sa stáva, že žiadateľ je po zadržaní políciou ihneď zaistený. Obdobná situácia nastane aj pri podaní odvolania voči rozhodnutiu o administratívnom vyhostení, kedy rozhodnutie nebude ešte právoplatné, no nemá odkladný účinok. Pre tieto osoby by rovnako malo byť garantované právo požiadať o udelenie tolerovaného pobytu, minimálne do doby, pokiaľ sa nerozhodne vo veci. Preto by sme navrhovali doplniť § 58 ods. 2. 
K § 58 ods. 3 súčasne uvádzame opätovne na prípady, kedy nemožno preukázať bezúhonnosť, keď cudzinec nemôže kontaktovať orgány krajiny pôvodu. 	O 	N 	Kumuláciu dvoch konaní o oprávnení zdržiavať sa na území SR nepovažujeme za vhodnú. 	
Verejnosť 	K čl. I § 72 ods. 7 návrhu zákona 
V § 72 ods. 7 sa text „do 15 dní“ nahrádza textom „do siedmich dní“. 

Osoby s doplnkovou ochranou každoročne žiadajú migračný úrad o predĺženie doplnkovej ochrany. Nakoľko tento má na rozhodovanie lehotu tri mesiace, vydáva sa rozhodnutie často krát až ku koncu tejto trojmesačnej lehoty. Až na základe právoplatného rozhodnutia o predĺžení doplnkovej ochrany môže cudzinec požiadať o doklad o pobyte a predĺženie cudzineckého pasu. Zdržiavanie spôsobené odďaľovaním vydania dokladu o pobyte sa prerušuje kontinuita bežného života osoby s poskytnutou doplnkovou ochranou, obzvlášť tých, ktorí pracujú. Títo totiž potrebujú v čo najkratšom čase vybaviť nové pracovné povolenie (keďže to im vždy môže byť vydaná iba po dobu pobytu), podpísať novú pracovnú zmluvu a pod. Doklad o pobyte je podstatným dokladom na množstvo administratívnych úkonov, preto by v snahe zabezpečiť neprerušený pobyt a fungovanie na území Slovenskej republiky malo byť vydávané cudzincom v čo najkratšej dobe.  	O 	N 	Už lehota 15 dní je o polovicu kratšia ako bežná lehota na vydanie dokladu o pobyte pre ostatných cudzincov. Vzhľadom na technické možnosti výroby a doručovanie ju nemožno ešte viac skrátiť. 	
Verejnosť 	K čl. I § 75 ods. 6 návrhu zákona 
§ 75 upravuje evidenciu osôb a údajov získaných podľa tohto zákona. V odseku 6 upravuje povinnosť Ministerstva vnútra SR a policajného útvaru poskytovať údaje o mieste pobytu cudzinca. Z navrhovaného znenia vyplýva, že táto povinnosť vyplýva voči akejkoľvek právnickej osobe, ktorá o informácie požiada. Toto je absolútne neprípustné vo vzťahu k osobám s poskytnutou doplnkovou ochranou alebo s udeleným azylom! Je preto nevyhnutné, buď obmedziť okruh osôb, ktorým sa tieto informácie môžu poskytnúť, alebo vyňať z tohto ustanovenia osoby, ktorým bola poskytnutá medzinárodná ochrana. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K čl. I § 82 návrhu zákona 
Voči rozhodnutiu policajného útvaru o administratívnom vyhostení je možné podať opravný prostriedok. Tento však nemá odkladný účinok. Vzhľadom na skutočnosť, že administratívne vyhostenie v hrubom zasahuje do práv cudzinca, je potrebné, aby mu bol zo zákona priznaný odkladný účinok. 	O 	A 	Keďže návrh zákona neustanovuje v tomto prípade inak, včas podané odvolanie má odkladný účinok podľa § 55 ods. 1 správneho poriadku.  	
Verejnosť 	K čl. I § 120 návrhu zákona 
§ 120 ods. 1 sa na konci dopĺňa textom: „Ak nie je možné získať výpis z registra trestov v prípadoch hodných osobitého zreteľa, možno ho nahradiť čestným vyhlásením, ktoré vykoná štátny príslušník pre notárom krajiny, v ktorej žiada o udelenie pobytu.“. 

Príslušné ustanovenie upravuje pojem bezúhonnosť a ustanovuje spôsob jej preukazovania. Ako je uvedené v pripomienkach k § 31, 44, 46, 52 a 58 návrhu zákona, osoby, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana nemôžu kontaktovať krajinu svojho pôvodu a žiadať príslušné orgány o vydanie výpisu z registra trestov. Navyše, často krát je práve útek pred neoprávneným prenasledovaním zo strany štátnych orgánov dôvodom na poskytnutie doplnkovej ochrany. Rovnaký problém majú pri preukazovaní bezúhonnosti aj osoby, ktoré žiadajú o udelenie tolerovaného pobytu. Z tohto dôvodu navrhujeme doplniť text § 120.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K čl. I § 122 návrhu zákona 
§ 122 sa na konci dopĺňa textom: 
„Na účely § 31 ods. 1, §33 ods. 2, § 44 ods. 2, § 46 ods. 2 a § 52 ods. 2, pokiaľ ide o žiadateľa, ktorý je osobou s poskytnutou doplnkovou ochranou, sa za platný cestovný doklad považuje aj cudzinecký pas.“. 

Toto ustanovenie definuje výnimku z definície pojmu „platný cestovný doklad“. Osoby, ktorým bola poskytnutá doplnková ochrana (ale aj osoby, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt) vlastnia ako jediný dokument cudzinecký pas, ktorý nie je cestovným dokladom v zmysle § 2 návrhu zákona. Toto má za následok, že hoci sa snažia integrovať do spoločnosti a splnili by podmienky pre udelenie prechodného či trvalého pobytu, nie je im to umožnené len z dôvodu nepredloženia cestovného dokladu. O tento však ani nemôžu požiadať príslušný zastupiteľský úrad (na rozdiel napr. osôb s tolerovaným pobytom), nakoľko ako osoby s poskytnutou medzinárodnou ochranou nemôžu kontaktovať svoju krajinu pôvodu. Z uvedeného dôvodu navrhujeme upraviť návrh zákona v tom zmysle, že policajný orgán bude akceptovať v takýchto prípadoch cudzinecký pas ako cestovný doklad.  	O 	N 	Cudzinecký pas nemusí vždy obsahovať overené údaje o totožnosti cudzinca. 	
Verejnosť 	K čl. I § 125 ods. 5 návrhu zákona 
V § 125 ods. 5 sa vypúšťa text „splnomocneniach,“. 

Uvedené ustanovenie ustanovuje povinnosť osvedčenia podpisov na všetkých dokumentoch predkladaných podľa tohto zákona. Z uvedených navrhujeme vyňať podpisy na splnomocneniach, nakoľko napríklad v prípade zastupovania vo veciach zaistenia je osvedčenie podpisov zaistených osôb na splnomocneniach prakticky nemožné. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Návrh zákona o kontole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení nietorých zákonov 
Celková pripomienka k návrhu zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Predkladaná právna úprava je navrhnutá tak, že sa snaží eliminovať imigráciu a nie ju menežovať, čo je v rozpore s deklaráciami uvedenými v Koncepcii integrácie cudzincov v SR. 

Filozofia právnej úpravy pobytu cudzincov vychádza z kritéria bezpečnosti štátu. Princípy slobody a spravodlivosti sa do návrhu zákona nepremietajú ani explicitne, ani implicitne. Na základe skúseností s migráciou z predchádzajúcich rokov máme za to, že paušálne prezentovanie cudzincov ako hrozby pre bezpečnosť štátu a nežiadúceho javu nie je opodstatnené. Domnievame sa tiež, že takáto legislatíva posilní negatívne vnímanie imigrácie a cudzincov v spoločnosti, čo v budúcnosti môže viesť k ešte silnejším predsudkom a diskriminácií. Naviac, niektoré z opatrení predstavujú neodvôvodnené rozdielne zaobchádzanie s cudzincami. 

Slovensko v súčasnosti a s platnou legislatívou nemá dôvod obávať sa prílevu migrantov v rozsahu, ktorý by ohrozoval bezpečnosť štátu. Naopak, Slovensko potrebuje a bude potrebovať pracovnú silu z tretích krajín a malo by vytvoriť mechanizmy pre jej integráciu a využitie ľudského, vzdelanostného a jazykového kapitálu. Takéto možnosti navrhovaná úprava zákona sťažuje. 

Vychádzajúc z množstva výskumov a práce s cudzincami na Slovensku si myslíme, že vhodnejším prístupom ako reštrikcia je vytvorenie podmienok pre dôstojný a plnohodnotný život pre cudzincov, ktoré uľahčia ich integráciu do slovenskej spoločnosti. Máme za to, že integrovaní cudzinci predstavujú významný, doposiaľ nevyužitý potenciál moderného, demokratického a ekonomicky zdatného Slovenska. Naopak navrhovaný reštriktívny prístup posilní ilegálnu migráciu a s ňou často spojenú kriminalitu. 

Na základe podrobnej znalosti situácie rôznych skupín cudzincov si dovoľuje Centrum pre výskum etnicity a kultúry (CVEK) k predkladanému návrhu zákona zaslať nasledujúce pripomienky: 

1. Navrhovaný zákon používa pojmy a formulácie, ktoré upevňujú vnímanie cudzincov ako hrozby pre spoločnosť a prakticky úplne eliminuje chápanie migrácie ako prínosu pre krajinu. Zaradenie pojmu “kontrola hraníc” do názvu právnej normy vnímame ako príznačný prejav snahy vytvárať atmosféru ohrozenia štátu a hraníc cudzincami. 

2. V mnohých ustanoveniach návrhu zákona sa už ako keby vopred projektovali situácie spáchania trestných činov a ohrozenia krajiny zo strany cudzincov. Čo opäť potvrdzuje naše tvrdenie v predchádzajúcom bode, že cudzinci sú vnímaní ako nebezpečenstvo a hrozba pre integritu krajiny. 

3. Návrh zákona považujeme ešte za reštriktívnejší voči cudzincom ako v súčasnosti platnú právnu úpravu. Navrhované podmienky na udelenie niektorej z foriem pobytu de facto vylučujú, aby ich splnili najmä cudzinci, ktorí prichádzajú z tretích krajín Dôsledkom bude posilnenie ilegálnej migrácie, rozšírenie šedej ekonomiky s ilegálnymi migrantmi, ich marginalizácia a v neposlednom rade zvýšenie kriminality. Takýto prístup je ideovo i prakticky v rozpore s Koncepciou integrácie cudzincov v SR, ktorá bola prijatá vládou SR ako záväzný dokument pre oblasť integrácie cudzincov. Prax ukazuje, že platné podmienky pre udeľovanie rôznych foriem pobytu zásadne obmedzujú možnosti integrácie cudzincov do spoločnosti. Cudzinci sú rôznymi ustanoveniami zákona udržovaní v neistote, nemôžu si plánovať svoju budúcnosť na Slovensku a ich snaha a reálna šanca o integráciu je z týchto dôvodov minimálna. 

4. Zákon neznižuje riziko korupčného, resp. klientelistického správania. Obsahuje ustanovenia, ktoré dokonca toto riziko zvyšujú. Napríklad dáva pomerne široké právomoci zastupiteľským úradom, pričom nestanovuje kritériá pre rozhodovanie, ani mechanizmus kontroly. 

5. Zákon bude v praxi znemožňovať pobyt na území SR aj tým cudzincom, na prítomnosti ktorých má Slovensko obzvlášť záujem, napríklad kvalifikovaných pracovníkov z tretích krajín. 

6. Za vážny problém považuje, že cudzinci, ktorým bola priznaná doplnková ochrana, nemajú šancu po určitom čase získať prechodný alebo trvalý pobyt na Slovensku, dokonca sú vylúčení aj z možnosti získať modrú kartu. 

7. Návrh zákona neumožňuje udelenie prechodného pobytu za viacerými účelmi, teda vylučuje možnosť súbehu napríklad zamestnania a podnikania cudzincom a podobne. Rovnako je prísny v oblasti zániku prechodného pobytu, ak cudzinec stratí zamestnanie. Obe tieto ustanovenia považujeme v dobe, kedy je flexibilita na trhu práce nesmierne dôležitá, za príliš obmedzujúce. Tiež si dovolíme opäť pripomenúť, že Koncepcia integrácie cudzincov v SR deklarovala zámer sflexibilniť prístup cudzincov na trh práce. Bolo by prinajmenšom vhodné ponechať v prípade, že cudzinec stratí zamestnanie, prechodné obdobie, v ktorom si môže nájsť novú prácu bez toho, že by automaticky stratil aj povolenie na prechodný pobyt. 

8. Zákon nezohľadňuje dostatočne situáciu zraniteľných skupín cudzincov, akými sú napríklad maloletí bez sprievodu a nedostatočne rešpektuje v niektorých ustanoveniach právo na súkromný a rodinný život cudzincov. 
 	O 	ČA 	Text zákona upravený podľa výsledkov rozporových konaní. 	
IOM 	§ 2 ods. 2 písm. a) 
Navrhujeme nahradiť koniec vety za poslednou spojkou slovami: „a ktorý zabezpečuje IOM Medzinárodná organizácia pre migráciu alebo iná organizácia na základe dohody s vládou Slovenskej republiky,“ 

Odôvodnenie: Medzinárodná organizácia pre migráciu dlhodobo spolupracuje s Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky pri zabezpečovaní asistovaných dobrovoľných návratov občanov tretích krajín. Podľa pôvodne navrhovaného textu zákona by asistované dobrovoľné návraty mohli vykonávať len mimovládne organizácie, čo by z činnosti vylúčilo napríklad aj Medzinárodnú organizáciu pre migráciu, ktorá asistované dobrovoľné návraty vykonáva. Zúženie oprávnených organizácií zjavne nebolo úmyslom zákonodarcu, preto navrhujeme ukotviť v zákone širšie vymedzenie organizácií, ktoré môžu asistované dobrovoľné návraty na základe dohody s vládou Slovenskej republiky vykonávať. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 2 ods. 2 písm. q) 
Navrhujeme v nadväznosti na toto ustanovenie primerane upraviť práva cudzincov, ktorí sú rodinní príslušníci občanov SR. 

Odôvodnenie: Upozorňujeme, že podľa zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov rodinní príslušníci občanov SR majú v niektorých oblastiach menej práv ako rodinní príslušníci cudzincov, občanov EÚ, žijúcich na Slovensku (napríklad v súvislosti s právom na zlúčenie rodiny s príbuzným v nepriamom rade, porovnaj § 42 a § 69 zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov). Je logické požadovať, aby občania SR a ich rodinní príslušníci mali rovnaké alebo väčšie práva ako cudzinci, občania EÚ, žijúci na Slovensku a ich rodinní príslušníci. Preto navrhujeme, aby v nadväznosti na túto úpravu zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov boli primerane rozšírené práva občanov SR a ich rodinných príslušníkov podľa tohto zákona. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 2 ods. 2 
Navrhujeme doplniť písmeno z) s definíciu pojmu „Obchodovanie s ľuďmi“ v znení: „obchodovaním s ľuďmi zlákanie, prepravu, transfer, ukrývanie alebo prevzatie osôb, prostredníctvom hrozby alebo použitia násilia alebo iných foriem donucovania, únosu, podvodu, klamstva, zneužitia moci alebo bezbranného postavenia alebo odovzdávania alebo prijímania platieb alebo výhod na dosiahnutie súhlasu osoby majúcej kontrolu nad inou osobou, na účely vykorisťovania,“ 

Odôvodnenie: Je potrebné v zákone podrobne vymedziť pojmy, ktoré zákonodarca používa a zamedziť tým ich zúženému alebo rozšírenému výkladu a právnej neistote ľudí, ktorých má zákonodarca v úmysle chrániť. Zároveň je nami navrhované znenie v súlade s článkom 4 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z). 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 2 ods. 2 
Navrhujeme doplniť ďalšie písmeno s definíciu pojmu „Obeť obchodovania s ľuďmi“ v znení: „ obeťou obchodovania s ľuďmi každá fyzická osoba, ktorá je predmetom obchodovania s ľuďmi,“ 

Odôvodnenie: Je potrebné v zákone podrobne vymedziť pojmy, ktoré zákonodarca používa a zamedziť tým ich zúženému alebo rozšírenému výkladu a právnej neistote ľudí, ktorých má zákonodarca v úmysle chrániť. Zároveň je nami navrhované znenie v súlade s článkom 4 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z). 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 2 ods. 2 
Navrhujeme doplniť ďalšie písmeno s definíciu pojmu „Vykorisťovanie“ v znení: „vykorisťovaním prinajmenšom vykorisťovanie na prostitúciu alebo iné formy sexuálneho vykorisťovania, nútenú prácu alebo služby, otroctvo alebo praktiky podobné otroctvu, zotročovanie alebo odoberanie orgánov,“ 

Odôvodnenie: Je potrebné v zákone podrobne vymedziť pojmy, ktoré zákonodarca používa a zamedziť tým ich zúženému alebo rozšírenému výkladu a právnej neistote ľudí, ktorých má zákonodarca v úmysle chrániť. Zároveň je nami navrhované znenie v súlade s článkom 4 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z). 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 2 ods. 2 
Navrhujeme doplniť ďalšie písmeno s definíciou pojmu „Maloletý bez sprievodu“ v znení: „maloletým bez sprievodu dieťa, ktoré nie je občanom Slovenskej republiky a nachádza sa na území Slovenskej republiky bez sprievodu rodiča alebo inej plnoletej fyzickej osoby, ktorej by mohlo byť zverené do osobnej starostlivosti.“ 

Odôvodnenie: Je potrebné v zákone podrobne vymedziť pojmy, ktoré zákonodarca používa a zamedziť tým ich zúženému alebo rozšírenému výkladu a právnej neistote ľudí, ktorých má zákonodarca v úmysle chrániť. Zároveň je nami navrhované znenie v súlade s článkom 4 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z). 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 8 ods. 1 
Navrhujeme doplniť vetu v znení: „Hraničnú kontrolu je oprávnený vykonať príslušník Policajného zboru (ďalej len „policajt“), ktorý riadne absolvoval tréning v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky, prípadne príslušník Policajného zboru za prítomnosti kvalifikovaného príslušníka Policajného zboru, ktorý riadne absolvoval tréning v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky.“ 

Odôvodnenie: Slovenská republika sa v Dohovore Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) zaviazala, že poskytne príslušníkom Policajného zboru osoby, ktoré sú vyškolené a kvalifikované na predchádzanie a boj proti obchodovaniu s ľuďmi, na identifikovanie obetí a pomoc obetiam. V súlade s týmto záväzkom je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby bol pri hraničnej kontrole vždy prítomný aspoň jeden príslušník Policajného zboru, ktorý bol riadne vyškolený v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky realizovaným Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Takto vyškolený príslušník Policajného zboru by mal byť schopný efektívne rozpoznať obeť obchodovania s ľuďmi a poskytnúť jej potrebnú pomoc. 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 12 ods. 2 
Navrhujeme doplniť na koniec vety text v znení: „alebo u ktorého je dôvodné podozrenie, že sa stal obeťou obchodovania s ľuďmi.“ 

Odôvodnenie: V zmysle Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť, aby osoba, o ktorej sa možno domnievať, že bola obeťou obchodovania s ľuďmi, nebola vyhostená z územia Slovenskej republiky, pokiaľ príslušné orgány neukončia identifikačný postup obete trestného činu a poskytnutú tejto osobe pomoc. 
 	Z 	N 	§ 12 ods. 2 upravuje okruh osôb, ktorým nemožno odoprieť vstup; nemožnosť vyhostenia obete obchodovania s ľuďmi je upravená v príslušných ustanoveniach o tolerovanom pobyte a administratívnom vyhostení. 	
IOM 	§ 30 ods. 2 
Navrhujeme v tretej vete za text „O pohovore vyhotoví písomný záznam“ vsunúť text: „vyplnením úradného tlačiva“. Za tretiu vetu pridať text: „Zastupiteľský úrad zabezpečí dostupnosť úradného tlačiva záznamu v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku. Záznam obsahuje najmä údaje umožňujúce identifikáciu žiadateľa, popis priebehu pohovoru, dátum, meno a priezvisko a podpis osoby vykonávajúcej pohovor a podpis žiadateľa.“ 

Odôvodnenie: Znenie príslušného ustanovenia je nepresné a nie je jasné, aká má byť forma a obsah vyhotoveného písomného záznamu. Keďže sa jedná o záznam, ktorý tvorí súčasť žiadosti o udelenie povolenia na prechodný pobyt a ktorý cudzinec podpisuje, pohovor, ako aj na jeho základe vyhotovený písomný záznam by mal mať štandardizovanú formu. Štandardizovanú formu záznamu je možné docieliť prostredníctvom predpísaného úradného tlačiva. Keďže si vyhotovený záznam vyžaduje podpis žiadateľa, ktorý má byť prejavom jeho porozumenia a súhlasu s uvedenými údajmi, úradné tlačivo záznamu by malo byť okrem slovenského jazyka k dispozícii najmenej v 5 uvedených jazykových variáciách. Navrhovaná úprava je v súlade s požiadavkou komplexného spresnenia úpravy formy úradných tlačív súvisiacich s pobytom cudzincov na území Slovenskej republiky s ohľadom na ich jazykové vyhotovenie, ako aj v súlade s medzinárodnými zvyklosťami. Vychádza sa tak v ústrety žiadateľom, ktorí neovládajú slovenský jazyk, znižuje sa riziko neporozumenia textu úradného tlačiva, ako aj právna neistota zo strany žiadateľov. Rovnako nie je jasné, na základe akých skutočností zastupiteľský úrad hodnotí žiadateľa vo svojom stanovisku zasielanom policajnému útvaru. Odporúčame preto aspoň exemplifikatívne vymedziť, aké kritériá sú zohľadňované pri posudzovaní vhodnosti udelenia či neudelenia povolenia na pobyt cudzincovi. Zníži sa tak administratívna a časová náročnosť priebehu pohovoru a vyhotovovania záznamu na zastupiteľskom úrade, možnosť subjektívneho hodnotenia, ako aj právna neistota žiadateľa. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. Záznam o pohovore je určitou formou zápisnice; pre policajný útvar ako pre správny orgán rozhodujúci o pobyte je to jeden z viacerých dôkazov, ktoré hodnotí v rámci správneho konania. 	
IOM 	§ 31 ods. 1 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 

Odôvodnenie: Keďže úradné tlačivo žiadosti je jedným zo základných dokumentov predkladaných príslušným úradom v súvislosti s pobytom cudzincov na území Slovenskej republiky, malo by byť dostupné v bilingválnej forme (slovenský jazyk/cudzí jazyk) v najmenej piatich uvedených jazykových mutáciách, za súčasného zachovania povinnosti vyplniť úradné tlačivo v slovenskom jazyku. Odporúčame preto komplexne spresniť úpravu formy úradných tlačív žiadostí týkajúcich sa pobytu cudzincov na území Slovenskej republiky predkladaných zastupiteľskému úradu alebo policajnému útvaru s ohľadom na ich jazykové vyhotovenie, ako je uvedené vyššie. Požiadavka vychádza z medzinárodných zvyklostí, ako aj zo skutočnosti, že ovládanie slovenského jazyka nie je nevyhnutnou podmienkou pre udelenie povolenia na pobyt na území Slovenskej republiky. Vychádza sa tak v ústrety žiadateľom, ktorí neovládajú slovenský jazyk, znižuje sa riziko neporozumenia textu úradného tlačiva, ako aj právna neistota zo strany žiadateľov. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 31 ods. 2 písm. d) 
Navrhujeme vynechať písmeno d). 

Odôvodnenie: Dôvodová správa k zákonu o kontrole hraníc a pobyte cudzincov upresňuje motív zavedenia nového dokladu, ktorý je štátny príslušník tretej krajiny povinný predložiť k žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel podnikania nasledovne: „z dôvodu podozrivých bankových operácií, nakoľko štátni príslušníci tretích krajín po predložení dokladu, ktorým potvrdzovali finančné zabezpečenie pobytu vyberali zo svojich účtov všetky finančné prostriedky a prevádzali ich na účty iných žiadateľov o pobyt.“ Podotýkame však, že zavedením navrhovaného ustanovenia § 31 ods. 2 písm. d) sa týmto neželaným transakciám nepredíde, a preto odporúčame vyššie uvedený zámer zákonodarcu upraviť spresnením a úpravou požiadaviek týkajúcich sa finančného zabezpečenia pobytu na účel podnikania v § 31 ods. 11. 
 	Z 	N 	Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti bolo prepracované. 	
IOM 	§ 31 ods. 5 písm. a) 
Navrhujeme za text „výpisom z osobného účtu“ doplniť text: „za posledné tri mesiace predchádzajúce podaniu žiadosti“. 

Odôvodnenie: V nadväznosti na navrhované zmeny týkajúce sa § 31 ods. 2 písm. d), § 31 ods. 6 a § 31 ods. 11, odporúčame zaviesť povinnosť preukazovať finančné zabezpečenie pobytu na účel podnikania predložením výpisu z osobného účtu vedeného v peňažnom ústave na meno žiadateľa za posledné tri mesiace predchádzajúce podaniu žiadosti, čím je možné do istej miery predchádzať neželaným bankovým transakciám a machináciám. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné; preukazovanie finančného zabezpečenia podnikateľskej činnosti bolo upravené. 	
IOM 	§ 31 ods. 6 
Navrhujeme vypustiť § 31 ods. 6. 

Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 2 písm. d). 
 	Z 	ČA 	Povinnosť preukázať finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti zachovaná, ale rozčlenená výška tohto zabezpečenia v závislosti od formy podnikania. 	
IOM 	§ 31 ods. 7 
Navrhujeme vypustiť druhú vetu „Štátny príslušník tretej krajiny, ktorý podáva žiadosť o udelenie prechodného pobytu na policajnom útvare ... v inom členskom štáte Európskej únie.“. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na finančnú aj časovú náročnosť vyšetrení nevyhnutných za účelom získania dokladu potvrdzujúceho, že cudzinec netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie, je neúčelné od žiadateľa požadovať odovzdanie tohto dokladu do 30 dní od podania žiadosti o udelenie povolenia na pobyt. Navrhované znenie ustanovenia neprimerane zaťaží žiadateľov o povolenie na pobyt na území Slovenskej republiky, ktorým povolenie na pobyt nakoniec nemusí byť udelené. Preto je efektívnejšie ponechať len právnu úpravu, podľa ktorej sa vyžaduje odovzdanie vyššie uvedeného dokladu do 30 dní od prevzatia dokladu o pobyte (pozri prvú vetu § 31 ods. 7). 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 31 ods. 7 
Navrhujeme na konci štvrtej vety za text „ktoré uviedol v žiadosti“ vložiť text: „,okrem prípadov, keď osobitný predpis zápis do obchodného registra nevyžaduje.“ 

Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov stanovuje v prípade udelenia povolenia na pobyt na účel podnikania povinnosť odovzdať do 60 dní od prevzatia dokladu o pobyte aj výpis z obchodného registra. Zároveň však zákon číslo 455/1991 Zb. živnostenský zákon stanovuje prípady, kedy sa zápis do obchodného registra nevyžaduje. Navrhujeme doplniť vyššie uvedený text pre zvýšenie právnej istoty. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 31 ods. 11 
Navrhujeme v druhej vete § 31 ods. 11 text „päťnásobku životného minima na každý mesiac pobytu, najmenej však na jeden rok“ nahradiť slovom: „sto násobku životného minima.“ 

Odôvodnenie: V nadväznosti na navrhované zmeny týkajúce sa § 31 ods. 2 písm. d) a § 31 ods. 6, navrhujeme primerane zvýšiť požadovanú výšku finančného zabezpečenia pobytu na účel podnikania upravenú v § 31 ods. 11, ako je uvedené vyššie, t.j. najmenej vo výške 18 538 eur. Neželaným bankovým prevodom by bolo možné predchádzať požiadavkou preukazovať finančné zabezpečenie pobytu na účel podnikania predložením výpisu z bankového účtu žiadateľa za posledné tri mesiace predchádzajúce podaniu žiadosti (pozri pripomienku k § 31 ods. 5 písm. a)). 
 	Z 	ČA 	Finančné zabezpečenie podnikateľskej činnosti prepracované. 	
IOM 	§ 31 ods. 4 písm. a) a § 32 ods. 2 
Navrhujeme v § 31 ods. 4 písm. a) vypustiť text „podnikateľského zámeru vo forme ustanovenej osobitným predpisom alebo“ a vypustiť § 32 ods. 2. 

Odôvodnenie: V záujme zníženia právnej neistoty a subjektivity pri posudzovaní podkladov k povoleniu na prechodný pobyt na účel podnikania navrhujeme úplne vypustiť posudzovanie podnikateľského zámeru. Navrhované znenie v súčasnej podobe obsahuje veľa nejasností - nie je z neho zrejmé, aké by mali byť kritériá posudzovania jednotlivých podnikateľských zámerov, aký odbor by mal byť na takéto posudzovanie kompetentný. Navyše „prínos pre hospodárske záujmy Slovenskej republiky“ je príliš vágnym pojmom, ktorý by spôsobil neúnosnú právnu neistotu v rozhodovacom procese. 
 	Z 	N 	Vzhľadom na podobnosť pripomienok viď vyhodnotenie pripomienok Úradu vlády SR. 	
IOM 	§ 32 ods. 5 
Navrhujeme nahradiť výraz „úplnej žiadosti“ textom: „žiadosti doloženej všetkými dokladmi podľa § 31, ktoré sa na cudzinca vzťahujú.“ 

Odôvodnenie: Zákon o kontrole hraníc a pobyte cudzincov nedefinuje, čo je možné považovať za „úplnú žiadosť“. To by mohlo spôsobovať problémy v aplikačnej praxi. Preto navrhujeme text spresniť, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 33 ods. 2 
Navrhujeme za prvú vetu § 33 ods. 2 vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 

Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 33 ods. 5 
Navrhujeme v druhej vete § 33 ods. 5 slovo „šesťdesiat“ nahradiť slovom „dvanásť“. 

Odôvodnenie: Navrhovaná výška zdaneného príjmu z podnikania, t.j. najmenej 11 122,80 eur, ktorú je žiadateľ povinný preukázať pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania, predstavuje neúmerne vysokú sumu v porovnaní s doterajšou právnou úpravou a neprimerane sťažuje právne postavenie úspešne etablovaných cudzincov podnikateľov na slovenskom trhu. Odporúčame preto upraviť výšku požadovaného zdaneného príjmu z podnikania ako je uvedené vyššie, pričom táto suma zodpovedá doterajšej právnej úprave, t.j. najmenej 2 224,56 eur. Keďže žiadateľ je pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania povinný preukázať výšku zdaneného príjmu z podnikania za súčasného splnenia podmienky finančného zabezpečenia pobytu na účel podnikania (pozri pripomienku k § 31 ods. 11 a pripomienku k § 33 ods. 7), považujeme navrhovanú výšku dosiahnutého zdaneného príjmu z podnikania za postačujúcu. 
 	Z 	ČA 	Požiadavka zdaneného príjmu pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania prepracovaná. 	
IOM 	§ 33 ods. 5 
Navrhujeme v poslednej vete vypustiť slovo „päťnásobku“ a slovo „pobytu“ nahradiť slovom „podnikania“. 

Odôvodnenie: Požiadavka finančného zabezpečenia vo výške päťnásobku životného minima za každý mesiac pobytu v predchádzajúcom zdaňovacom období predstavuje neprimerane vysokú sumu pre prípady, kedy cudzinec nepodnikal celé zdaňovacie obdobie. Keďže nie je dôvodné požadovať päťnásobok životného minima aj za mesiace, počas ktorých cudzinec nepodnikal, navrhujeme ustanovenie upraviť, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Požiadavka zdaneného príjmu pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania prepracovaná. 	
IOM 	§ 33 ods. 7 
Navrhujeme vypustiť vetu za bodkočiarkou a bodkočiarku nahradiť bodkou. 

Odôvodnenie: Vzhľadom na navrhované zníženie požadovanej výšky zdaneného príjmu z podnikania, ktorú je žiadateľ povinný preukázať pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania (pozri pripomienku k § 33 ods. 5) odporúčame zároveň ponechať v platnosti povinnosť cudzinca preukazovať aj finančné zabezpečenie pobytu na účel podnikania vo výške, ako je uvedené v § 31 ods. 11 (pozri aj pripomienku k § 31 ods. 5 písm. a)). 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 37 ods. 3 
Navrhujeme v tretej vete za text „O pohovore vyhotoví písomný záznam“ vsunúť text: „vyplnením úradného tlačiva“. Za tretiu vetu pridať text: „Zastupiteľský úrad zabezpečí dostupnosť úradného tlačiva záznamu v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku. Záznam obsahuje najmä údaje umožňujúce identifikáciu žiadateľa, popis priebehu pohovoru, dátum, meno a priezvisko a podpis osoby vykonávajúcej pohovor a podpis žiadateľa.“ 

Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 30 ods. 2. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
IOM 	§ 37 ods. 5 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 39 ods. 4 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 43 ods. 2 
Navrhujeme v tretej vete za text „O pohovore vyhotoví písomný záznam“ vsunúť text: „vyplnením úradného tlačiva“. Za tretiu vetu pridať text: „Zastupiteľský úrad zabezpečí dostupnosť úradného tlačiva záznamu v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku. Záznam obsahuje najmä údaje umožňujúce identifikáciu žiadateľa, popis priebehu pohovoru, dátum, meno a priezvisko a podpis osoby vykonávajúcej pohovor a podpis žiadateľa.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 30 ods. 2. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
IOM 	§ 44 ods. 1 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 44 ods. 4 
Navrhujeme vypustiť druhú vetu. 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 7. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 45 ods. 2 
Navrhujeme doplniť na koniec vety text v znení: „ alebo z dôvodu ochrany a pomoci obeti obchodovania s ľuďmi hodného osobitého zreteľa.“ 
Odôvodnenie: V prípadoch osobitného zreteľa by malo mať Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky možnosť udeliť obeti obchodovania s ľuďmi trvalý pobyt na neobmedzený čas aj bez splnenia podmienok ustanovených týmto zákonom. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky by posudzovalo, či je udelenie trvalého pobytu v súlade s Dohovorom Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z), rovnako aj okolnosti konkrétneho prípadu. 
 	Z 	N 	Dikciu "z dôvodov hodných osobitného zreteľa" považujeme za dostatočne širokú. 	
IOM 	§ 46 ods. 1 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 52 ods. 1 
Navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 52 ods. 4 
Navrhujeme nahradiť znenie odseku textom „Finančné zabezpečenie štátny príslušník tretej krajiny môže preukázať najmä pracovnou zmluvou, potvrdením zamestnávateľa o výške vyplácanej mzdy, výpisom z osobného účtu vedeného v peňažnom ústave na meno štátneho príslušníka tretej krajiny, dokladom o poberaní dôchodku, a to najmenej vo výške životného minima na každý mesiac pobytu, najmenej však na jeden rok.“ 
Odôvodnenie: V záujme zníženia právnej neistoty a voľnosti interpretácie príslušného ustanovenia, navrhujeme vágnu formuláciu „stabilné a pravidelné príjmy“ vymedziť minimálnou požadovanou sumou, a to sumou životného minima. Rovnako máme za to, že je potrebné špecifikovať časové obdobie, počas ktorého zdroje v danej výške musia byť zabezpečené a ohraničiť ho na obdobie jedného roka. 
 	Z 	N 	Ide o transpozíciu čl. 5 ods. 1 písm. a) smernice 2003/109/ES. 	
IOM 	§ 57 ods. 1 
Navrhujeme doplniť nové písmeno d) s textom: „ktorý je obeťou obchodovania s ľuďmi“. 
Odôvodnenie: Podľa článku 14 ods. 2 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť aj ochranu detských obetí obchodovania s ľuďmi. Povolenie na pobyt pre detské obete obchodovania s ľuďmi je navyše potrebné zabezpečiť v súlade s najlepším záujmom dieťaťa a podľa potreby musí byť povolenie na pobyt za tých istých podmienok aj obnoviteľné. Zároveň je v súlade so záväzkami Slovenskej republiky podľa článku 14 ods. 1 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z), poskytnúť obetiam obchodovania s ľuďmi maximálnu možnú ochranu a pomoc. Jednou z foriem pomoci a ochrany je vydanie obnoviteľného povolenia na pobyt. Z tohto dôvodu je žiaduce, aby osobe identifikovanej ako obeť obchodovania s ľuďmi bol udelený tolerovaný pobyt bez potreby splnenia ďalších podmienok a bez časovo náročnej procedúry podávania a schvaľovania žiadosti. 
 	Z 	N 	Maloletým sa poskytuje ochrana formou tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 2 písm. a) bez ohľadu na to, či sú obeťou alebo nie. 	
IOM 	§ 57 ods. 1 písm. c) 
Navrhujeme § 57 ods. 1 písm. c) zmeniť nasledovne: „ktorý je maloletým nájdeným na území Slovenskej republiky alebo maloletým bez sprievodu,“ 
Odôvodnenie: Potreba jednotnej terminológie presne definovanej v § 2 ods. 2 
 	Z 	ČA 	Terminológia upravená tam, kde to bolo v rámci kontextu vhodné.  	
IOM 	§ 57 ods. 2 písm. b) 
Navrhujeme vypustiť text za bodkočiarkou „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny uvedeného v § 27 ods. 1 a v § 42 ods. 1 písm. a) až d)“. Ďalej navrhujeme prípadne výslovne uviesť, že uvedení cudzinci naopak môžu požiadať o povolenie na tolerovaný pobyt. 
Odôvodnenie: Podľa tohto ustanovenia cudzinci, ktorí môžu požiadať o povolenie na prechodný pobyt alebo o povolenie na trvalý pobyt podľa ustanovení o zlúčení rodiny, nemôžu požiadať o povolenie na tolerovaný pobyt. Toto ustanovenie zakotvuje v zákone o kontrole hraníc a pobyte cudzincov doterajšiu prax orgánov policajného zboru, ktoré v uvedených prípadoch skutočne povolenia na tolerovaný pobyt odmietali vydávať. Uvedené ustanovenie – a tiež uvedená doterajšia prax – je v rozpore s článkom 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. V praxi totiž takýto postup vedie k tomu, že je neoprávnene zasahované do práva na súkromný a rodinný život v prípade cudzincov, ktorí nemôžu požiadať o povolenie na prechodný alebo trvalý pobyt, alebo o takéto povolenie síce požiadali, ale stále čakajú na jeho vydanie. V praxi ide najmä o prípady, (1) keď sa cudzinec zdržiava na území SR a nestihne získať povolenie na prechodný alebo trvalý pobyt pred uplynutím platnosti víza, (2) keď cudzinec nemôže požiadať o povolenie na prechodný alebo trvalý pobyt, pretože nemá cestovný doklad z domovskej krajiny (a často ani objektívne nemôže takýto doklad získať). Ak v takýchto situáciách cudzinci nemajú možnosť požiadať o povolenie na tolerovaný pobyt, musia vycestovať z územia SR, čím môže byť neoprávnene zasiahnuté do ich súkromného a rodinného života. V tejto súvislosti odkazujeme okrem iného na judikatúru Európskeho súdu pre ľudské práva. Navrhujeme preto ustanovenie vypustiť. Ďalej navrhujeme prípadne výslovne uviesť, že uvedení cudzinci môžu požiadať o povolenie na tolerovaný pobyt. Tým sa zvýši právna istota cudzincov a zastaví sa doterajšia nesprávna prax nevydávania povolení na tolerovaný pobyt cudzincom v uvedených prípadoch. 
 	Z 	ČA 	Tolerovaný pobyt z dôvodu rešpektovania súkromného a rodinného života upravený. 	
IOM 	§ 57 ods. 2 písm. c) 
Navrhujeme písmeno c) nahradiť textom: „proti ktorému je vedené trestné stíhanie na území Slovenskej republiky a má súdom vydané potvrdenie o nevyhnutnosti jeho prítomnosti na súdnom pojednávaní.“ 
Odôvodnenie: Odporúčame zaviesť nový dôvod žiadania o tolerovaný pobyt vzhľadom na často vyskytujúce sa obdobné prípady spôsobujúce problémy v praxi, ktoré nie sú zastrešené žiadnym z existujúcich možností žiadania o tolerovaný pobyt. Obvinenému štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, proti ktorému je vedené trestné stíhanie na území Slovenskej republiky, by mala byť umožnená účasť na súdnom pojednávaní a nedochádzalo tak k prieťahom v súdnom konaní a aby bolo zaručené dodržiavanie jeho ľudských práv. Zavedenie tohto dôvodu žiadania o tolerovaný pobyt vyžaduje aplikačná prax, nakoľko zákon o kontrole hraníc a pobyte cudzincov neupravuje právne postavenie a možnosti cudzincov, ktorí sa ocitnú v podobnej situácii. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 58 ods. 1 
Navrhujeme za druhú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 31 ods. 1. 
 	Z 	ČA 	V záverečných ustanoveniach doplnené vydávanie viacjazyčných tlačív. 	
IOM 	§ 58 ods. 6 
Navrhujeme nahradiť text pred bodkočiarkou textom v znení: „Policajný útvar udelí tolerovaný pobyt podľa § 57 ods. 1 písm. d) najmenej na 180 dní, a to aj opakovane, na základe žiadosti štátneho príslušníka tretej krajiny alebo organizácie zaoberajúcej sa pomocou obetiam obchodovania s ľuďmi. Tolerovaný pobyt podľa § 57 ods. 1 písm. d) policajný útvar udelí štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je identifikovaný ako obeť obchodovania s ľuďmi a ktorý je zaradený v Programe podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ak je to potrebné z dôvodu jeho osobnej situácie alebo z dôvodu potreby udelenia pobytu na účely jeho spolupráce s orgánmi činnými v trestnom konaní; policajný útvar však neudelí tolerovaný pobyt, ak sa preukáže, že žiadateľ neprerušil alebo obnovil z vlastnej vôle kontakty s osobami podozrivými zo spáchania trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi.“ 
Odôvodnenie: V znení článku 14 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť obeti obchodovania s ľuďmi povolenie na pobyt, ak sa policajný útvar domnieva, že pobyt osoby je potrebný z dôvodu jej osobnej situácie alebo na účely jej spolupráce s orgánmi činnými v trestnom konaní. 
 	Z 	ČA 	Na žiadosť osoby poverenej ministerstvom vnútra bude možné predĺžiť obdobie považované za tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 4. 	
IOM 	§ 58 ods. 13 
Navrhujeme vypustiť text „ktoré nemá odkladný účinok.“ 
Odôvodnenie: Vylúčenie odkladného účinku odvolania voči rozhodnutiu správneho orgánu by malo byť iba výnimočným prostriedkom a uplatňovať by sa malo iba v prípade, ak by oprávnenému nehrozila takýmto postupom väčšia ujma v porovnaní so samotným správnym orgánom chráneným záujmom spoločnosti. V tomto prípade máme za to, že táto podmienka splnená nie je a cudziemu štátnemu príslušníkovi by hrozila nenapraviteľná ujma. Ani v prípade, že uspeje v odvolacom konaní, by sa totiž na územie SR nemohol vrátiť. Riešenie považujeme za nekoncepčné, keďže v časti týkajúcej sa administratívneho vyhostenia sa devolutívny účinok odvolania naopak zavádza. Zároveň nie je riešená situácia, kedy by odvolací orgán prvostupňové rozhodnutie zrušil, ale cudzincovi by v zmysle navrhovaného ustanovenia § 59 písm. e) zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov povolenie na tolerovaný pobyt zaniklo, keďže vycestoval z územia SR. 
 	Z 	ČA 	Odkladný účinok vylúčený iba v niektorých prípadoch. 	
IOM 	§ 58 ods. 14 
Navrhujeme v prvej vete nahradiť slovo „najdlhšie“ slovom: „najmenej“. 
Odôvodnenie: Navrhovaná lehota v trvaní najdlhšie 7 dní na vycestovanie cudzinca v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu je neprimerane krátka vzhľadom na potrebu zariadenia všetkých nevyhnutných formalít v súvislosti s opustením územia Slovenskej republiky, pričom je potrebné prihliadať aj na špecifické okolnosti konkrétneho prípadu. Preto navrhujeme stanoviť najnižšiu prípustnú dĺžku lehoty, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Doplnená jednotná povinnosť vycestovať do 30 dní. 	
IOM 	§ 76 ods. 3 
Navrhujeme vynechať text „na žiadosť cudzinca“ a za slovo „mu“ doplniť slovo: „cudzinec“. 
Odôvodnenie: Aby písomný preklad dôvodu administratívneho vyhostenia predstavoval skutočne efektívny nástroj na ochranu základných práv cudzinca, navrhujeme, aby bol policajný orgán povinný poskytovať preklad týchto častí rozhodnutia ex lege, prípadne aby mal policajný orgán povinnosť poučiť cudzinca o možnosti požiadať o tento preklad v jazyku, ktorému rozumie, a aby mal možnosť v tomto jazyku oň aj požiadať. 
 	Z 	ČA 	Ústne sa celé rozhodnutie tlmočí vždy, písomný preklad hlavných častí rozhodnutia sa bude poskytovať podľa čl. 12 ods. 2 smernice 2008/115/ES na žiadosť. 	
IOM 	§ 76 ods. 3 
Navrhujeme doplniť za slovo „odvolania“ text: „a možnosti asistovaného dobrovoľného návratu prostredníctvom Medzinárodnej organizácie pre migráciu, v jazyku, ktorému rozumie alebo v jazyku, o ktorom sa dá odôvodnene predpokladať, že mu cudzinec rozumie.“ 
Odôvodnenie: V súlade so znením smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území, je Slovenská republika povinná zabezpečiť, aby dobrovoľný návrat mal prednosť pred návratom núteným. Je preto potrebné štátneho príslušníka tretej krajiny poučiť o možnosti asistovaného dobrovoľného návratu. Poučením v jazyku, ktorému rozumie, sa cudzincovi poskytne reálna šanca, aby územie Slovenskej republiky opustil dobrovoľne, napriek prípadnému nedostatku finančných prostriedkov alebo iným komplikáciám. 
 	Z 	ČA 	Doplnená všeobecná poučovacia povinnosť pre policajný útvar. 	
IOM 	§ 80 
Navrhujeme doplniť nový ods. 4: „Cudzinca nemožno administratívne vyhostiť počas jeho registrácie v programe asistovaných dobrovoľných návratov.“ 
Odôvodnenie: Požiadavka vychádza zo smernice 2008/115 ES, v zmysle ktorej by mal mať dobrovoľný návrat prednosť pred administratívnym vyhostením. 
 	Z 	ČA 	Uvedené vyplýva z § 84 ods. 4 písm. b). 	
IOM 	§ 83 ods. 7 
Navrhujeme na konci vety za text „§ 57 ods. 2 písm. b)“ doplniť text „alebo realizáciou asistovaného dobrovoľného návratu.“ 
Odôvodnenie: Požiadavka vychádza zo smernice 2008/115 ES, v zmysle ktorej by mal mať dobrovoľný návrat prednosť pred administratívnym vyhostením. 
 	Z 	N 	Prednosť dobrovoľného návratu pred núteným vyhostením považujeme za postačujúce riešiť prostredníctvom § 84 ods. 4 písm. b). 	
IOM 	§ 87 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť časť vety „vyhlásenie o tom, že štátny príslušník tretej krajiny je obeťou obchodovania s ľuďmi“ a doplniť na koniec odseku vetu v znení: „Osobe, u ktorej existuje dôvodné podozrenie, že sa stala obeťou obchodovania s ľuďmi, musí byť bezodkladne poskytnuté bezpečné a primerané ubytovanie.“ 
Odôvodnenie: V znení článku 12 ods. 1a Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť obeti obchodovania s ľuďmi primerané a bezpečné ubytovanie. Pobyt obete obchodovania s ľuďmi v cele policajného zaistenia je v priamom rozpore s týmto záväzkom Slovenskej republiky. Osoba identifikovaná ako obeť obchodovania s ľuďmi musí byť ihneď prepustená zo zaistenia a musí jej byť poskytnuté zodpovedajúce chránené ubytovanie v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu alebo inými organizáciami. 
 	Z 	A 	Namietaná časť vety vypustená; ubytovanie vyplýva z § 58 ods. 10. 	
IOM 	§ 88 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme nahradiť text písm. h) textom: „poučiť štátneho príslušníka tretej krajiny v jazyku, ktorému rozumie o možnosti požiadať o asistovaný dobrovoľný návrat prostredníctvom Medzinárodnej organizácie pre migráciu, o možnosti kontaktovať mimovládne organizácie, a ak štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o udelenie azylu alebo prejavil úmysel takúto žiadosť podať, aj o možnosti kontaktovať Úrad Vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov.“ 
Odôvodnenie: Aby uvedené poučenie bolo skutočne efektívnym nástrojom na ochranu základných práv cudzinca, navrhujeme, aby bol policajný útvar povinný poučiť cudzinca v jazyku, ktorému rozumie ex lege. V záujme zvýšenia právnej istoty odporúčame text v tomto ustanovení a ďalej komplexne v celom zákone o kontrole hraníc a pobyte cudzincov spresniť vo vzťahu k poskytovaniu poučenia cudzincom, napríklad obdobne ako je problematika poskytovania informácii cudzincom upravená v zákone číslo 301/2005 Z. z. trestný poriadok (tzn. informácie sa poskytujú buď v jazyku, ktorý si vyberie cudzinec, a ak to nie je možné, tak v úradnom jazyku štátu, ktorého je cudzinec občanom, prípadne je príslušný orgán povinný zabezpečiť za týmto účelom tlmočníka). 
 	Z 	ČA 	Vyplýva to z upravenej definície "asistovaného dobrovoľného návratu" podľa § 2 ods. 2 písm. a). 	
IOM 	§ 110 ods. 1 písm. e) 
Navrhujeme na konci vety § 110 ods. 1 písm. e) vypustiť slová „na každý mesiac pobytu“. 
Odôvodnenie: Finančné zabezpečenie pobytu, ktoré je štátny príslušník tretej krajiny povinný preukázať pri kontrole pobytu, postačuje vymedziť spresnením „najmenej vo výške ustanovenej týmto zákonom“, nakoľko v niektorých prípadoch postačuje finančné zabezpečenie vo výške životného minima na každý mesiac pobytu aspoň na jeden rok, nie však na celú dĺžku pobytu (pozri napríklad § 44 ods. 7). 
 	Z 	ČA 	Povinnosť preukázať pri kontrole pobytu finančné zabezpečenie prepracovaná. 	
IOM 	§ 110 ods. 1 písm. q) 
Navrhujeme doplniť za „obnovenie prechodného pobytu“ text: „zmenu účelu prechodného pobytu podľa § 30 ods.6, dlhodobý pobyt“. 
Odôvodnenie: Zámerom zákonodarcu bolo zrejme vymedziť prípady, kedy nie je potrebné vycestovať z územia Slovenskej republiky posledný deň platnosti povolenia na pobyt. Podobne ako v prípade obnovenia prechodného pobytu alebo žiadania o trvalý pobyt na neobmedzený čas, aj v prípade zmeny účelu prechodného pobytu podľa § 30 ods. 6 a žiadania o dlhodobý pobyt sa pôvodné povolenie na pobyt považuje za platné na území Slovenskej republiky až do rozhodnutia o žiadosti o prechodný pobyt z dôvodu zmeny účelu (viď § 32 ods.8) alebo do doručenia rozhodnutia o žiadosti o udelenie dlhodobého pobytu (viď § 52 ods. 7). Preto navrhujeme ustanovenie doplniť, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	A 	Povinnosť vycestovania po skončení pobytu upravená jednotne. 	
IOM 	§ 115 
Navrhujeme doplniť ďalší odsek v znení: „Policajný útvar môže upustiť od potrestania v prípade osoby, ktorá bola identifikovaná ako obeť obchodovania s ľuďmi a za ich zapojenie do nezákonnej činnosti v miere, v ktorej k tomu boli prinútené.“ 
Odôvodnenie: Policajný útvar pri prejednávaní priestupkov musí mať možnosť zohľadniť konkrétnu situáciu osoby identifikovanej ako obeť obchodovania s ľuďmi a v prípade potreby upustiť od jej potrestania, prípadne jej neuložiť pokutu za účasť na nezákonnej činnosti, do ktorej bola nútená. Možnosť upustiť od potrestania je v súlade s článkom 26 doplňujúcej správy k Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a so samotným Dohovorom Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. 
 	Z 	N 	Možnosť upustenia od uloženia sankcie upravuje vo všeobecnosti § 11 ods. 3 zákona č. 372/1990 Zb. 	
IOM 	§ 117 ods. 5 písm. a) a c) 
Navrhujeme v ods. 5 písm. a) doplniť za slovo „odseku 1“ text: „s výnimkou § 110 ods.1 písm. g),“. V § 117 ods. 5 písm. c) doplniť za slovo „odseku 4“ text: „a § 110 ods.1 písm. g),“. 
Odôvodnenie: Medzi priestupky podľa odseku 1, za ktoré je možno udeliť pokutu až do 1600 eur, patrí okrem iného aj porušenie povinnosti chrániť doklad vydaný podľa zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov pred stratou, krádežou alebo poškodením. Horná hranica možnej pokuty vo výške 1600 eur predstavuje v týchto prípadoch neúmerne vysokú sumu, a to aj v porovnaní s výškou pokút za obdobné priestupky občanov Slovenskej republiky. Keďže dôvodová správa k § 117 ustanovuje, že „výška pokút za priestupky je porovnateľná s výškou pokút za obdobné priestupky občanov Slovenskej republiky“, horná hranica pokuty pri strate, krádeži alebo poškodení dokladu vydaného podľa zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov by mala byť znížená na 33 eur, ako je stanovené v písmene c). Predíde sa tak neprimerane znevýhodnenému postaveniu cudzincov na území Slovenskej republiky, ako aj neúmerným rozdielom v porovnaní s výškou pokút za obdobné priestupky slovenských občanov (porovnaj § 14 ods. 2 zákona číslo 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch). 
 	Z 	ČA 	Výška pokút rozčlenená. 	
IOM 	§ 24 ods. 1 
Navrhujeme za text „študuje na akreditovanom študijnom programe na vysokej škole“ vsunúť text „zúčastňuje sa na akreditovanom jazykovom, vzdelávacom alebo rekvalifikačnom kurze organizovanom vzdelávacou inštitúciou“. 
Odôvodnenie: Štátnym príslušníkom tretích krajín by malo byť umožnené jazykové a odborné vzdelávanie, ako aj rekvalifikácia i vo vzdelávacích inštitúciách iných ako sú vysoké školy v Slovenskej republike. Ide najmä o jazykové školy podľa zákona číslo 245/2008 Z. z. školský zákon a iné vzdelávacie inštitúcie poskytujúce programy akreditované Ministerstvom školstva Slovenskej republiky. Rovnako by malo byť umožnené absolvovanie jazykových, odborných a rekvalifikačných kurzov aj mimo prípravy k štúdiu na vysokej škole, keďže takéto vzdelávanie je potrebné nie len pre cudzincov pripravujúcich sa na štúdium na slovenských vysokých školách, ale aj pre záujemcov, pre ktorých je slovenský jazyk alebo odborné vzdelávanie nevyhnutné pre integráciu na slovenský trh práce a do spoločnosti. 
 	O 	ČA 	Doplnené vzdelávanie na jazykovej škole. 	
IOM 	§ 25 ods. 1 písm. g) 
Navrhujeme nahradiť slovo „liečenie“ presnejším výrazom. 
Odôvodnenie: Uvedené ustanovenie je nepresné a v záujme zvýšenia právnej istoty navrhujeme jeho spresnenie. 
 	O 	A 	 	
IOM 	§ 31 ods. 8 
Navrhujeme za textom „podľa odseku 2 písm. c),“ vypustiť text: „, d)“. 
Odôvodnenie: Keďže ustanovenie upravuje prípad žiadania o udelenie prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny, nie je dôvod požadovať preukázanie finančného zabezpečenie podnikateľskej činnosti. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 32 ods. 8 
Navrhujeme vypustiť text „na území Slovenskej republiky.“ 
Odôvodnenie: Vo všeobecnosti platí, že cudzinec s povolením na pobyt v členskom štáte EÚ má právo vstúpiť na územie iného členského štátu EÚ (Článok 5 Nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 z 15. marca 2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice), preto je nedôvodné obmedzenie platnosti takto predĺženého povolenia na pobyt len na územie Slovenskej republiky. 
 	O 	N 	V predmetnom ustanovení sa legalizuje pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny po skončení platnosti udeleného pobytu až do rozhodnutia o o novom druhu/účele pobytu. V takomto prípade mu uplynie taktiež platnosť dokladu o pobyte, čo znamená nemožnosť využívať čl. 5 Kódexu schengenských hraníc. 	
IOM 	§ 33 ods. 14 
Navrhujeme vypustiť text „na území Slovenskej republiky.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 8. 
 	O 	N 	Viď vyhodnotenie k pripomienke k § 32 ods. 8. 	
IOM 	§ 37 ods. 8 
Navrhujeme v prvej aj druhej časti vety § 37 ods. 8 text „odseku 5 písm. a)“ nahradiť textom „odseku 6 písm. a)“. 
Odôvodnenie: Ide o nápravu chyby v písaní. 
 	O 	A 	 	
IOM 	§ 46 ods. 7 
Navrhujeme vypustiť text „na území Slovenskej republiky.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 8. 
 	O 	N 	Viď vyhodnotenie k pripomienke k § 32 ods. 8. 	
IOM 	§ 51 ods. 3 písm. a) 
Navrhujeme vložiť za slovo „doba“ slovo: „akéhokoľvek“. 
Odôvodnenie: Ustanovenie je potrebné špecifikovať a jasnejšie definovať. Navrhovanou zmenou je určené, že pod akýmkoľvek pobytom sa rozumejú všetky typy pobytov okrem prechodného pobytu na účel štúdia, sezónneho zamestnania a osobitnej činnosti podľa § 25 ods. 1 písm. d) až f). Do akéhokoľvek pobytu sa podľa nami navrhovanej zmeny započítava aj pobyt na základe udeleného národného alebo jednotného schengenského víza, prípadne pobyt v rámci bezvízového styku. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
IOM 	§ 57 ods. 4 
Navrhujeme doplniť za text „ústavnej starostlivosti,“ text: „karanténneho opatrenia,“. 
Odôvodnenie: Cudzinec si z objektívnych dôvodov nemôže podať žiadosť o povolenie na tolerovaný pobyt napríklad aj v prípade karantény. Karanténa môže byť nariadená aj v domácom prostredí, na ňu by sa teda dané ustanovenie nevzťahovalo. Navrhovaná zmena rieši uvedený problém. 
 	O 	A 	 	
IOM 	§ 58 ods. 1 
Navrhujeme v tretej vete § 58 ods. 1 text „§ 57 ods. 2 písm. c)“ nahradiť textom: „§ 57 ods. 1 písm. d)“. 
Odôvodnenie: Jedná sa o nápravu v písaní vzhľadom na navrhované zmeny (pozri zásadnú pripomienku k § 57 ods. 1). 
 	O 	N 	Vzhľadom na neakceptovanie pripomienky k § 57 ods. 1. 	
IOM 	§ 120 ods. 2 
Navrhujeme v § 120 vynechať odsek 2. 
Odôvodnenie: Zavedenie možnosti požadovať odpis z registra trestov pri rozhodovaní o žiadosti o udelenie pobytu môže viesť k prieťahom pri rozhodovaní, keďže zadováženie výpisov a odpisov z registra trestov niektorých krajín je časovo náročný postup, prípadne inštitút odpisu z registra trestov v danej krajine vôbec nemusí byť zavedený alebo jeho dostupnosť môže byť obmedzená len pre úzko špecifické prípady, napríklad v Slovenskej republike vydá generálna prokuratúra odpis len zákonom ustanoveným oprávneným orgánom alebo oprávnenej osobe, ktorou je uchádzač o zamestnanie v bezpečnostnej službe alebo v technickej službe, zamestnanec v bezpečnostnej službe alebo technickej službe. 
 	O 	ČA 	Upresnené znenie - ide iba o odpis z registra trestov SR, čo nijak nepredlžuje konanie, pretože si ho žiada priamo policajný útvar od Generálnej prokuratúry SR. 	
IOM 	§ 123 
Navrhujeme za textom „vydané zdravotnou poisťovňou poskytujúcou zdravotné poistenie“ vsunúť slovo: „platné“. 
Odôvodnenie: Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, či sa dokladom potvrdzujúcim zdravotné poistenie rozumie doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie vydaný len zdravotnou poisťovňou na území Slovenskej republiky alebo akoukoľvek, aj zdravotnou poisťovňou v zahraničí. Keďže zámerom zákonodarcu zrejme bolo vymedziť, že môže ísť o doklad potvrdzujúci zdravotné poistenie vydaný akoukoľvek poisťovňou poskytujúcou zdravotné poistenie, ktoré by bolo platné na území Slovenskej republiky, v záujme právnej istoty navrhujeme text ustanovenia doplniť, ako je uvedené vyššie. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SOCP 	Čl. I - K § 66 
V § 66 ods. 2 písm. b) v súvislosti s pojmom „predčasný dôchodok“ nie je zrejmé, či sa jedná o predčasný starobný dôchodok podľa § 67 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení alebo obdobnú dávku poskytovanú iným členským štátom Únie; z uvedeného dôvodu odporúčame spresniť pojem odkazom obdobne ako je uvedený odkaz 80) pri pojme „starobný dôchodok“.  	O 	N 	Ide o transpozíciu čl. 17 ods. 1 písm. a) smernice 2004/38/ES; na uplatnenie práva pobytu nie je podstatné, či ide o dôchodok poskytnutý v SR alebo v inom členskom štáte EÚ.