Identifikácia činností v colnej správe, 
ktoré môžu vykonávať civilní zamestnanci

A. ÚVOD

Vláda SR uznesením č. 805 zo 17. novembra 2010 schválila materiál „Návrh opatrení na zvýšenie efektívnosti fungovania verejného sektora a zlepšenie stavu verejných financií“.

Z bodu B.29 uvedeného uznesenia vyplynula príslušným ministrom úloha - predložiť na rokovanie vlády návrh identifikujúci činnosti v ozbrojených zložkách, ktoré môžu vykonávať civilní zamestnanci. 

 Hneď na úvod je potrebné zdôrazniť, že identifikáciu činností, ktoré v colnej správe môžu vykonávať civilní zamestnanci, nie je možné spájať s rušením pracovných miest a prepúšťaním, ale len so zmenou statusu časti pracovníkov - colníkov na civilných štátnych zamestnancov.  

	B. POSTAVENIE A ÚLOHY COLNEJ SPRÁVY

	Orgánmi štátnej správy v colníctve podľa § 2 zákona č. 652/2004 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sú Ministerstvo financií SR a Colné riaditeľstvo SR, 9 colných úradov a colný kriminálny úrad (ďalej len „colná správa“). 

	Colná správa plní úlohy vyplývajúce z obchodnej politiky, finančnej politiky 
a poľnohospodárskej politiky štátu pri obehu tovaru v styku s tretími štátmi, plní úlohy vyplývajúce z medzinárodných zmlúv, realizuje opatrenia na zabránenie protiprávnemu konaniu pri dovoze, vývoze a tranzite tovaru s cieľom ochrany celospoločenských záujmov a napĺňania príjmovej časti a ochrany výdavkovej časti štátneho rozpočtu, ako aj rozpočtu Európskej únie. 

	Colná správa vykonáva colný dohľad nad tovarom v rámci colného územia Európskej únie a plní špecifické úlohy v oblasti colných formalít, colných sadzieb, colnej hodnoty, nomenklatúrneho zatrieďovania tovaru, pôvodu tovaru, štatistiky obchodu s tretími štátmi 
a štatistiky obchodu medzi členskými štátmi Európskej únie, v oblasti správy nepriamych daní, zisťovania zodpovednosti osôb za porušenie právnych predpisov, ktorých vykonávanie je jej zverené colnými a daňovými predpismi.

	Colníci tvoria ozbrojený zbor. Príslušnosť k ozbrojenému zboru sa prejavuje navonok aj dovnútra. Hlavné znaky tejto príslušnosti sú determinované predovšetkým účelom zriadenia ozbrojeného zboru a jeho úlohami pri uplatňovaní právnych noriem a zabezpečovaní príslušných funkcií štátu. Tieto znaky identifikujú právne postavenie príslušníkov zboru 
a zároveň vymedzujú zbor colnej správy ako osobitnú a (relatívne) samostatnú entitu, ktorá patrí medzi dôležité zložky štátneho mechanizmu. 

	Navonok sa príslušnosť k ozbrojenému zboru colnej správy preukazuje nosením služobnej rovnošaty.) Samotná rovnošata identifikuje jej nositeľa ako colníka, ktorému zo zákona vyplývajú určité oprávnenia a povinnosti) a za ktorým stojí donucovacia moc štátu. Uvedenému zodpovedá zákaz akýmkoľvek tretím osobám mimo zboru colnej správy nosiť odev zameniteľný s rovnošatou colníka.)

	Ďalším znakom príslušnosti k ozbrojenému zboru je nosenie zbrane, a to najmä s cieľom efektívneho boja proti nelegálnemu obchodu, organizovanému zločinu a páchaniu trestných činov. 

	Smerom dovnútra je príslušnosť k zboru colnej správy charakterizovaná: a) prísnou subordináciou a flexibilitou preloženia, b) apolitickosťou, c) fyzickou a psychickou spôsobilosťou colníkov:  

a)	subordinácia - colník je povinný splniť aj taký rozkaz, ktorého splnením poruší zákon, ak príslušný nadriadený takýto rozkaz písomne potvrdí. Colník je oprávnený odmietnuť len taký rozkaz, ktorého splnením by spáchal trestný čin. Takáto prísna subordinácia je nevyhnutná predovšetkým na zabezpečenie efektívneho zásahu colníkov v prípadoch možného ohrozenia života a zdravia osôb alebo majetku;
 
flexibilita prevelenia, preloženia, resp. prevedenia - s príslušnosťou k ozbrojenému zboru úzko súvisí možnosť nadriadených flexibilne rozhodnúť o prevelení, preložení, resp. prevedení colníkov, a to najmä z dôvodu zabezpečenia akcieschopnosti colnej správy v mimoriadnych prípadoch;
 
b)	apolitickosť - podľa zákona č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 200/1998 Z. z.“) je colník povinný ku dňu vzniku služobného pomeru ukončiť svoje členstvo v politickej strane alebo politickom hnutí a je povinný zdržať sa akýchkoľvek aktivít v prospech politickej strany alebo politického hnutia;

c)	fyzická a psychická spôsobilosť colníkov - podľa zákona č. 200/1998 Z. z. je podmienkou prijatia žiadateľa do služobného pomeru jeho fyzická a psychická spôsobilosť. Fyzická a psychická spôsobilosť je zároveň podmienkou na trvanie služobného pomeru. Je nevyhnutná na zvládnutie tých úloh colnej správy, ktoré vyžadujú náležitú kondíciu colníka. 

	C. POSUDZOVANIE A POROVNANIE

	Pri posudzovaní možného presunu výkonu určitých činností a úloh colnej správy 
z colníkov na civilných zamestnancov je potrebné určiť, ktoré činnosti musia vykonávať colníci (alebo je to z určitého dôvodu vhodné) a ktoré môžu vykonávať aj civilní zamestnanci. 

	Kľúč k predmetnej identifikácii je potrebné hľadať vo vyššie uvedených znakoch zboru colnej správy, ktoré môžeme zhrnúť do dvoch okruhov:

1.	činnosti, ktoré vzhľadom na ich charakter a podmienky, za ktorých sa vykonávajú, vykazujú zvýšené požiadavky na zdravotný a psychický stav fyzickej osoby, ktorá ich vykonáva (prvý okruh colníckych činností),
2.	činnosti, ktorých výkon vzhľadom na potrebu rýchlej a jednoznačnej identifikácie, nutnosť flexibility a operatívneho velenia pri ich výkone a možné ohrozenie života a zdravia osôb, je potrebné (alebo vhodné) zabezpečovať prísne hierarchicky subordinovaným colníkom v služobnej rovnošate (prípadne aj bez nej - napr. výkon štátnej služby colníkov na colnom kriminálnom úrade) a disponujúcim služobnou zbraňou (druhý okruh colníckych činností).

	Je prirodzené, že viaceré činnosti bude možné zaradiť aj do prvého aj do druhého okruhu činností. Pre konštatovanie, že určitá činnosť má byť zverená colníkom, však postačí jej subsumovanie pod jeden z uvedených okruhov.  

	Vo všeobecnosti by colníkmi mali zostať odborníci fyzicky vykonávajúci colný dohľad, všetky formy kontroly spojené s colným konaním a kompetenciami, ktoré colná správa vykonáva ako zdieľané kompetencie v oblasti ochrany zdravia, životného prostredia, ochrany duševného vlastníctva, ďalej daňový dozor, daňovú kontrolu,  kontrolu na colných priechodoch, colných letiskách a v prístavoch, ako aj pracovníci zabezpečujúci režim ochrany na „zelenej hranici“. Medzi činnosti, ktoré by mali zabezpečovať colníci, je potrebné samozrejme zaradiť aj tie činnosti, s ktorými zákon č. 200/1998 Z. z. spája možnosť priznania osobitného príplatku (okrem národného experta). Ide o výkon štátnej služby v oblasti pašovania omamných látok, vyšetrovania, skráteného vyšetrovania, colnej pátracej služby, činnosti kontrolných mobilných skupín a inšpekčnej činnosti.)

	D. NÁVRH RIEŠENIA

Na základe analýzy a porovnania jednotlivých činností, ktoré v súčasnosti vykonávajú colníci ako ozbrojený zbor colnej správy, možno konštatovať, že civilní zamestnanci môžu vykonávať tieto činnosti:
–	v oblasti administratívy a sekretariátov,
–	v oblasti ekonomiky a logistiky,
–	v oblasti informatiky,
–	v oblasti personalistiky,
–	v oblasti vzdelávania,
–	v oblasti medzinárodných vzťahov a spolupráce,
–	v oblasti strategického plánovania,
–	v oblasti právnej podpory,
–	v oblasti právnych služieb,
–	činnosti vykonávané v colnom laboratóriu,
–	ďalšie činnosti vykonávané v kanceláriách (a nie v teréne), pri ktorých spravidla nedochádza k osobnému kontaktu s hospodárskymi subjektmi - účastníkmi colného, daňového alebo správneho konania, resp. zabezpečenie týchto kontaktov si ani z iných dôvodov nevyžaduje prítomnosť colníka v uniforme. 
Vychádzajúc z organizačnej štruktúry Colného riaditeľstva SR,) colných úradov a colného kriminálneho úradu) by sa scivilňovanie malo postupne dotknúť týchto organizačných útvarov:

–	na Colnom riaditeľstve SR5) - kancelária generálneho riaditeľa (s výnimkou oddelenia bezpečnosti), odbor personálneho manažmentu (s výnimkou streleckých inštruktorov), odbor medzinárodných vzťahov (s výnimkou pracovníkov zabezpečujúcich vzájomnú spoluprácu a pomoc medzi členskými štátmi Európskej únie a Európskou komisiou podľa nariadenia Rady č. 515/97), právny odbor, metodicko-správne oddelenie výkonu služby, oddelenie TKD (oddelenie národnej správy spoločného colného sadzobníka a systémov TARIC, Kvóty, Dohľad) so sídlom v Trstenej, metodicko-správne oddelenie spotrebných daní, oddelenie ELO (Excise Liaison Office - Kontaktný úrad pre spotrebné dane), colné laboratórium, odbor ekonomiky a logistiky, odbor informatiky, odbor obstarávania a riadenia projektov, oddelenie vnútornej kontroly (50 % súčasného stavu colníkov); 

–	na colných úradoch - oddelenie právne, oddelenie organizačno-personálne, oddelenie schvaľovania hospodárskych subjektov (Colný úrad Žilina), oddelenie ekonomiky a logistiky, oddelenie správy colného informačného systému, oddelenie spotrebných daní (cca 20 % súčasného stavu colníkov, ktorí by postupne vykonávali registráciu a evidenciu daňových subjektov, činnosti spojené s prijímaním a spracovaním daňových priznaní, vydávanie poukazov na odber kontrolných známok, činnosti spojené so spisovou službou, archívom, evidenciami, štatistikami a hláseniami), oddelenie vnútornej kontroly (cca 50 %  zo súčasného stavu colníkov by sa zaoberalo úlohami vnútornej kontroly, ktoré sú vykonávané vo všetkých organizáciách štátnej správy, colníci vnútornej kontroly by vykonávali kontrolu priameho výkonu služby);

na daňových, resp. kombinovaných pobočkách CÚ - pri správe spotrebných daní je možné oddeliť výkon štátnej služby, ktorým je daňový dozor a daňová kontrola, od činností, ktoré priamo s týmto výkonom nesúvisia; agendu, ako je registrácia a evidencia daňových subjektov, činnosti spojené s prijímaním a spracúvaním daňových priznaní, činnosti spojené s rôznymi vyhodnocovaniami, spisovou službou, archívom, evidenciami, štatistikami, hláseniami a vydávaním odberných preukazov, môžu postupne vykonávať civilní zamestnanci. Pôjde o cca 25 % pracovníkov vykonávajúcich v súčasnosti správu spotrebných daní.

–	na colnom kriminálnom úrade6) - oddelenie organizačno-personálne, oddelenie ekonomiky a logistiky. 

	Z uvedeného vyplýva, že colníci by vykonávali štátnu službu

      na Colnom riaditeľstve SR
•	na inšpekcii generálneho riaditeľa, čiastočne na úseku vnútornej kontroly,
•	na colnom odbore - oddelení výkonu colného dohľadu a na oddelení zdieľaných kompetencií,
•	na odbore analytických a operačných činností, 
•	na odbore spotrebných daní - oddelení daňového dozoru a daňovej kontroly,
•	v kancelárii generálneho riaditeľa - časť oddelenia bezpečnosti,
•	na odbore personálneho manažmentu - colníci zabezpečujúci strelecký výcvik,
•	na odbore medzinárodných vzťahov - časť oddelenia medzinárodnej a administratívnej spolupráce,

      na colných úradoch
•	na oddelení colnom,
•	na oddelení spotrebných daní (80 % činností),
•	na oddelení následných kontrol,
•	na oddelení colných taríf (Colný úrad Bratislava),
- na pobočkách colného úradu
- vykonávajúcich colný dohľad, 
- daňových, resp. kombinovaných pobočkách - všetky doterajšie činnosti, s výnimkou činností pri správe spotrebných daní, ktoré nemajú charakter daňového dozoru a daňovej kontroly, t. j. cca 25 % agendy,
 - na staniciach colného úradu,

      na colnom kriminálnom úrade 
•	na oddelení vyšetrovania,
•	na oddelení závažnej colnej a daňovej kriminality,
•	na oddelení špeciálnych činností,
•	v jednotke služobných zákrokov,
•	v operačnom stredisku,
•	na oddelení koordinácie medzinárodných akcií,
•	na pobočkách colného kriminálneho úradu.

	Generálnemu riaditeľovi Colného riaditeľstva SR sa navrhuje ponechať možnosť, aby v útvaroch, ktoré sa majú scivilniť, určil najviac dve miesta, ktoré zostanú colnícke. Pri zohľadnení potrieb colnej správy však bude oprávnený takéto miesta určiť len pod podmienkou výkonu colníckych činností uvedených v časti C tohto materiálu. Na druhej strane bude mať možnosť určiť pôvodné colnícke miesta ako civilné na všetkých útvaroch CR SR, CÚ a CKÚ, ak sa ukáže, že časť niektorých procesov nadobudne charakter podporných činností a je efektívne zabezpečovať ich civilnými zamestnancami. 

E. POSTUP PRI SCIVILŇOVANÍ

	Potrebné je upozorniť na skutočnosť, že scivilňovanie colníkov je z právneho hľadiska zmenou systemizácie, s ktorou je spojené 
- skončenie služobného pomeru colníka, 
- prevedenie alebo preloženie colníka na inú voľnú funkciu alebo
- zaradenie colníka do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov. 

V prípade skončenia služobného pomeru colníkov vzniká colníkom nárok na všetky náležitosti s tým súvisiace, vrátane finančných nárokov (odchodné, výsluhový príspevok, výsluhový dôchodok).
	
	Colníkom v stálej štátnej službe, ak nemajú odslúžených 15 rokov v ozbrojenom zbore, poskytuje zákon č. 200/1998 Z. z. osobitnú formu ochrany - zákaz prepustenia z organizačných dôvodov.) V prípade takéhoto colníka by scivilnenie jeho miesta malo za následok buď jeho prevedenie, resp. preloženie na inú voľnú colnícku funkciu, alebo ak nie je voľná žiadna colnícka funkcia, jeho zaradenie do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov (v ktorej colník neplní žiadne úlohy). 

	Žiadna z týchto možností nekorešponduje s cieľmi scivilňovania, pričom v oboch prípadoch by prišla colná správa o odborníkov na konkrétne činnosti. Pri zaradení colníka do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov bude colná správa navyše znášať náklady s tým spojené, čo predstavuje 80 % jeho služobného platu (§ 40 ods. 3 zákona č. 200/1998 Z. z.). Dotknutým 213 colníkom v stálej štátnej službe by sa takto mesačne vyplatilo 177, 6 tis. eur.) V tejto zálohe colník zotrvá, až kým nedovŕši 15 rokov trvania služobného pomeru, alebo kým sa neuvoľní iná colnícka funkcia; ak by však proces scivilňovania mal zasiahnuť väčší počet miest colníkov, uvoľnenie inej colníckej funkcie je málo pravdepodobné. Navrhovaný mechanizmus scivilňovania však zaraďovanie colníkov do zálohy pre prechodne nezaradených colníkov vylučuje.

	Na rozdiel od colníkov v stálej štátnej službe, colníci v prípravnej štátnej službe (trvá najviac 3 roky) alebo dočasnej štátnej službe (trvá najviac 5 rokov s možnosťou opakovaného predĺženia) nepožívajú žiadnu osobitnú ochranu, pokiaľ ide o prepustenie z organizačných dôvodov. V prípade scivilnenia by v súlade so súčasným znením zákona č. 200/1998 Z. z. boli dotknutí colníci prevedení, resp. preložení na inú voľnú colnícku funkciu, alebo prepustení, ak voľná funkcia neexistuje; môže im však byť ponúknuté pôvodné, ale scivilnené miesto. V tejto súvislosti poukazujeme na fakt, že inštitút dočasnej štátnej služby colníkov slúži na získanie odborníkov pre určitú oblasť (právnici, informatici, chemici), ktorých zotrvanie v colnej správe po scivilnení ich miest je pre colnú správu žiaduce, avšak z hľadiska motivácie týchto odborníkov otázne. Z uvedeného vyplýva, že ak by sa pristúpilo k jednorazovému scivilneniu všetkých vyššie uvedených činností, colná správa by mohla prísť o značný počet odborníkov.

Vo vzťahu k scivilňovaniu je potrebné zdôrazniť jeho finančné aspekty a skutočnosť, že v colnej správe dochádza dlhodobo k znižovaniu početných stavov colníkov - t. j. prispievateľov do osobitného účtu Colného riaditeľstva SR (graf č. 1). Na druhej strane sa colníci, ktorých služobný pomer skončil, stávajú poberateľmi dávok sociálneho zabezpečenia z tohto účtu (predovšetkým výsluhového dôchodku) (graf č. 2). 

Graf 1: Celkový počet colníkov v rokoch           Graf 2: Počet poberateľov výsluhového 
             2002 až 2010                                                       dôchodku v rokoch 2003 až 2010                                                                                                                    

Nárazové znižovanie počtu colníkov (ktorým je aj scivilňovanie, napriek tomu, že sa nezníži celkový počet pracovníkov colnej správy) by malo za následok výrazné výdavky z osobitného účtu Colného riaditeľstva SR) a zároveň negatívnu zmenu pomeru medzi prispievateľmi do účtu a poberateľmi dávok z neho, ktorý by privodil rýchly nástup jeho deficitu. Je to spôsobené tým, že podľa všeobecne záväzných právnych predpisov musia byť scivilneným colníkom realizované všetky náležitosti súvisiace so skončením služobného pomeru, vrátane finančných nárokov - odchodné, výsluhový dôchodok, výsluhový príspevok. Pri jednorazovom scivilnení by však bolo potrebné novelizovať zákon č. 200/1998 Z. z., aby sa vytvorila možnosť prepustenia aj colníkov v stálej štátnej službe, ktorí nedovŕšili 15 rokov trvania služobného pomeru; takáto právna úprava by pritom mohla narúšať ústavou garantované legitímne očakávania dotknutých colníkov. 

Podľa prepočtov Colného riaditeľstva SR k 15. aprílu 2011 by pri jednorazovom scivilnení vznikli takéto finančné nároky:

										           Tabuľka č. 1
	Počet colníkov	Odchodné
(jednorazová dávka)	Výsluhový dôchodok
(mesačne sa opakujúca dávka)	Výsluhový príspevok	
Spolu	452	2 688 tis. €	133,5 tis. €	46,6 tis. €	

Doba poskytovania výsluhového príspevku je individuálna (od jedného roka do troch rokov) v závislosti od dĺžky trvania služobného pomeru. Zároveň treba podotknúť, že nároky dotknutých colníkov sa menia každým dňom, rastú v priamej úmere k dĺžke služobného pomeru, t. j. ku koncu roka budú vyššie ako k dátumu prepočtu. Dôležitým faktom je tiež to, že kým odchodné je jednorazová dávka (poskytuje sa najviac do výšky 13,5 násobku služobného platu), výsluhový dôchodok (priemerný výsluhový dôchodok v colnej správe   predstavuje 416 eur) a výsluhový príspevok sú pravidelné mesačné dávky, ktoré kladú zvýšené  nároky na stav osobitného účtu (garantovaného štátnym rozpočtom). 

Preto je potrebné opätovne zdôrazniť, že vyššie uvedený postup jednorazového scivilňovania 
- by významným spôsobom ohrozil stav osobitného účtu, ako aj rozpočet Colného riaditeľstva SR. V súčasnom období je osobitný účet Colného riaditeľstva SR prebytkový, výška prebytku sa na rok 2011 odhaduje na cca 1 300 tis. eur. Jeho vývoj ovplyvňuje množstvo faktorov, konkrétne počet prispievateľov do osobitného účtu, skladba platových tried a ostatných zložiek platu colníkov, dĺžka služobného pomeru a na druhej strane počet poberateľov dávok, výška vyplácaných dávok a pod. Keďže štruktúra colníkov, ktorí vykonávajú činnosť navrhovanú na scivilnenie, predstavuje vo veľkej miere vysokokvalifikovaných zamestnancov zaradených do vyšších platových tried s vyšším počtom odslúžených rokov, kvalifikovaný odhad, kedy by sa osobitný účet dostal do deficitu, je obdobie horizontu jedného až dvoch rokov, čo by znamenalo ďalšiu záťaž na štátny rozpočet, pretože štát garantuje dávky vyplácané z osobitného účtu;
- by si vyžadoval novelizáciu zákona č. 200/1998 Z. z. vypustením zákazu prepustenia z organizačných dôvodov colníkov v stálej štátnej službe, ktorí nemajú odslúžených 15 rokov;
-  by predstavoval riziko znefunkčnenia viacerých útvarov colnej správy z dôvodu možného odchodu odborníkov.  

S cieľom eliminácie týchto rizík sa navrhuje uskutočniť scivilňovanie colníkov postupne, v dvoch etapách, ktoré by zároveň zohľadňovali etapy programu UNITAS,  a to za nasledujúcich podmienok:

I. etapa - od 1. januára 2012

V tejto etape sa navrhuje scivilnenie všetkých colníckych pozícií na útvaroch, ktoré budú pôsobiť ako spoločné útvary Finančného riaditeľstva SR (v rozsahu uvedenom v časti D ide o kanceláriu GR, samostatné oddelenie vnútornej kontroly, odbor medzinárodných vzťahov, právny odbor, colné laboratórium, odbor ekonomiky a logistiky, odbor informatiky, odbor obstarávania a riadenia projektov, odbor personálneho manažmentu a oddelenie TKD so sídlom v Trstenej), na útvaroch colných úradov (oddelenie organizačno-personálne, oddelenie ekonomiky a logistiky a oddelenie správy colného informačného systému) a na útvaroch Kriminálneho úradu finančnej správy (oddelenie organizačno-personálne a oddelenie ekonomiky a logistiky). 

S cieľom zabezpečiť finančnú efektívnosť procesu scivilňovania a berúc do úvahy platný právny stav týkajúci sa podmienok skončenia služobného pomeru podľa zákona č. 200/1998 Z. z. a poskytovania dávok sociálneho zabezpečenia podľa zákona č. 328/2002 Z. z. sa k scivilňovaniu colníckych miest pristupuje selektívne - podľa druhu vykonávanej štátnej služby colníkov (prípravná, dočasná a stála štátna služba).

Preto sa navrhuje:

a) jednorazovo scivilniť colníkov vykonávajúcich štátnu službu v dotknutých spoločných útvaroch finančnej správy, ktorí sú zaradení do prípravnej štátnej služby alebo dočasnej štátnej služby (24 colníkov), ich miesta transformovať na štátno-zamestnanecké miesta, s možnosťou ponúknuť ich (v prípade záujmu finančnej správy) týmto „scivilneným colníkom“;

b) postupne by sa scivilňovali ďalšie pozície colníkov v dotknutých útvaroch obsadených colníkmi v stálej štátnej službe. Títo colníci (276 colníkov) budú môcť v služobnom pomere na svojom mieste zotrvať podľa vlastnej vôle, resp. do momentu skončenia služobného pomeru z iného dôvodu ako je organizačná zmena vykonaná v súvislosti so scivilňovaním. K scivilneniu identifikovaného colníckeho miesta však dôjde aj vtedy, ak bude colník z takéhoto miesta prevedený alebo preložený, t. j. po prvej personálnej zmene bude možné dotknuté miesto obsadiť len civilným zamestnancom. 

II. etapa - od 1. januára 2013

V tejto etape by sa obdobným spôsobom pristúpilo k scivilneniu zvyšných útvarov, resp. agend uvedených v časti D. Táto etapa by reflektovala na vytvorenie spoločných regionálnych finančných úradov, optimalizáciu výkonu správy spotrebných daní a na ďalšie spoločne zabezpečované činnosti na regionálnej úrovni. K 1. januáru 2013 bude scivilnených 12 miest colníkov zaradených do prípravnej a dočasnej štátnej služby a 140 colníckych miest bude scivilnených postupne, rovnako ako v prvej etape po prvej personálnej zmene na konkrétnom mieste. 

	F. ZHRNUTIE

Navrhovaným spôsobom scivilnenia sa na jednej strane zabezpečí postupné nahrádzanie colníkov civilnými zamestnancami, na druhej strane sa predíde zvýšeným nárokom na osobitný účet Colného riaditeľstva SR. Tento spôsob scivilnenia automaticky nevytvára situáciu, v ktorej by bývalý colník zotrvávajúci na scivilnenom mieste poberal výsluhový dôchodok a zároveň plat štátneho zamestnanca.

Vzhľadom na to, že scivilnenie miest colníkov, ktorí sú zaradení do stálej štátnej služby, sa nevykonáva jednorazovo a direktívne, ale naopak skončenie služobného pomeru sa ponecháva de facto na individuálnom rozhodnutí týchto colníkov, budú finančné nároky spojené so skončením ich služobného pomeru zodpovedať prirodzenej fluktuácii, resp. nebudú vyvolané samotným procesom scivilňovania. 

Jednorazové scivilnenie colníkov zaradených do prípravnej štátnej služby a dočasnej štátnej služby v porovnaní s akýmikoľvek inými alternatívami si vyžiada minimálne nároky na osobitný účet Colného riaditeľstva SR; nárok na odchodné a výsluhový príspevok budú mať v súvislosti so scivilnením len tí colníci v dočasnej štátnej službe, ktorých služobný pomer trval viac ako 5 rokov; dávky (podľa zákona č. 328/2002 Z. z.) súvisiace so scivilnením týchto miest sú uvedené v tabuľke č. 2.

        										  	Tabuľka č. 2
	Počet colníkov*)	Odchodné
(jednorazová dávka)	Výsluhový príspevok	
Spolu	15	37,7 tis. €	2,5 tis. €	

*) Uvedený počet zahŕňa colníkov v dočasnej štátnej službe, ktorých služobný pomer trvá viac ako 5 rokov ale menej ako 15 rokov služby, ktorí tak majú nárok na odchodné a výsluhový príspevok.

Pri navrhovanom rozsahu a postupe scivilňovania možno očakávať úsporu na naturálnych náležitostiach a výdavkoch na strelivo vo výške 9,1 tis. eur v roku 2012, 19,8 tis. eur v roku 2013, 29,3 tis. eur v roku 2014 a 38,8 tis. eur v roku 2015. 

Celkové výdavky na naturálne náležitosti a na strelivo za 15 rokov trvania štátnej služby 452 colníkov predstavujú 2 794 tis. eur. Táto suma je budúcou úsporou, ktorá sa dosiahne scivilnením. Aj keď úspory na naturálnych náležitostiach nie sú z hľadiska štátneho rozpočtu výrazné, rozhodujúci je fakt, že navrhovaný postup scivilňovania nebude mať negatívny vplyv na stav a ani na stabilitu osobitného účtu Colného riaditeľstva SR (garantovaného štátnym rozpočtom). 

Realizácia navrhovaného postupného scivilňovania si vyžiada zmeny v doteraz uplatňovanom mechanizme systemizácie miest colníkov, štátnozamestnaneckých miest a miest vo verejnom záujme. Bude potrebné, aby súčasťou návrhu štátneho rozpočtu na rok 2012 a nasledujúce roky, v ktorých sa bude realizovať proces scivilňovania, bol systemizovaný taký počet colníckych miest, ako je plánovaný na prvý mesiac bežného roka, a na takýto počet miest boli pridelené mzdové prostriedky. Systemizácia by sa upravovala mesačne podľa toho, koľkým colníkom by sa skončil v danom mesiaci služobný pomer. Finančné prostriedky určené pre colníkov by boli v rovnakom časovom horizonte presúvané na štátnych zamestnancov. Takýto mechanizmus uplatňujú aj na Ministerstve obrany SR a Ministerstve vnútra SR.

Berúc do úvahy špecifický charakter a široký záber odborných činností vykonávaných colníkmi, pri scivilňovaní bude potrebné zachovať systém vzdelávania v rovnakom rozsahu, aby bolo zabezpečené adekvátne odborné vzdelávanie (základný alebo odborný colný kurz) aj pre civilných zamestnancov.

*     *     *

Na záver je potrebné upozorniť na skutočnosť, že uvádzané počty colníckych miest, ktoré sa majú scivilniť, nie sú definitívne, a teda ani náklady s tým súvisiace nie sú konečné; spresňovať sa budú podľa aktuálnej situácie, v závislosti od požiadaviek na počty zamestnancov jednotlivých útvarov finančnej správy a od nových úloh, ktoré vyplynú colníkom z vnútroštátnych právnych predpisov alebo európskej legislatívy. Zásadnou otázkou v tomto čase je stotožnenie sa s navrhovanou filozofiou scivilňovania a realizácia samotného scivilňovania v rámci tejto filozofie.