Správa 
o dopracovaní návrhu nevyhnutných štrukturálnych opatrení na zabezpečenie fungovania integrovaného záchranného systému v oblasti informačno-komunikačných technológií so zohľadnením základných princípov Národnej koncepcie informatizácie verejnej správy

1.	Úvod
Integrovaný záchranný systém (ďalej len „IZS“) je podľa zákona č.129/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov definovaný ako koordinovaný postup jeho zložiek pri zabezpečovaní ich pripravenosti a pri vykonávaní činností a opatrení súvisiacich s poskytovaním pomoci v tiesni. Tieseň je charakterizovaná ako stav pri ktorom je bezprostredne ohrozený život, zdravie, majetok alebo životné prostredie a postihnutý je odkázaný na poskytnutie neodkladnej pomoci. Ťažisko poskytnutia bezodkladnej odbornej, zdravotnej, technickej a ďalšej pomoci v tiesni na základe pokynu koordinačného strediska alebo operačného strediska je kladené na základné záchranné zložky, ktoré tvoria súčasti Hasičského a záchranného zboru (ďalej len „HaZZ“), Záchrannej zdravotnej služby (ďalej len „ZZS“), Horskej záchrannej služby (ďalej len „HZS“), Banskej záchrannej služby a kontrolných chemických laboratórií. Policajný zbor (ďalej len „PZ“) sa na poskytovaní bezodkladnej pomoci v tiesni podieľa v rozsahu úloh podľa osobitných právnych predpisov.
Hlavným organizačným prvkom IZS integrujúcim činnosť záchranných zložiek sú koordinačné strediská IZS (ďalej len „koordinačné stredisko“) zriadené od 1. júla 2003. Súčasťou koordinačných stredísk sú aj krajské operačné strediská záchrannej zdravotnej služby. Organizačne a technicky sú vybudované v súlade s koncepciou do roku 2010 ako súčasť obvodných úradov v sídle kraja. Úlohy koordinačného strediska vyplývajúce zo zákona sú formulované tak, aby boli schopné adekvátne reagovať na akúkoľvek situáciu, ktorá súvisí s poskytnutím pomoci v tiesni, pričom nie je rozhodujúce či bolo ohrozenie spôsobené následkom nehody jednotlivca alebo následkami mimoriadnej udalosti či inej krízovej situácie. Prepojenie koordinačných stredísk na činnosť krízových štábov obvodných úradov v sídle kraja z nich vytvára prvok v systéme krízového riadenia umožňujúci včas reagovať na krízovú situáciu „štandardného rozsahu“. Pri krízových situáciách mimoriadneho rozsahu absentuje špecializovaná zložka majúca schopnosť efektívne rozhodovať a koordinovať činnosti zásahu iných štátnych inštitúcií, dobrovoľných zložiek, súkromných poskytovateľov zložiek a v prípade potreby koordinovať aj cezhraničnú spoluprácu.

2.	Popis súčasného stavu Integrovaného záchranného systému a vykonaných opatrení
2.1.	Súčasný stav Integrovaného záchranného systému
Súčasné technické vybavenie koordinačných stredísk a ich prepojenie s operačnými strediskami zabezpečuje informačný systém pod názvom Coord Com™, produkt švédskej spoločnosti Ericsson, ktorý je prispôsobený špecifickým požiadavkám IZS v Slovenskej republike. Inštalovaný systém predstavuje riešenie komunikačného centra s integrovaným príjmom volaní a dispečingom. Systém Coord Com™ integruje funkcie pre telefonickú a dátovú komunikáciu pri príjme a spracovaní tiesňového volania. Z hľadiska používania geografických informačných systémov je nosným prvkom geografický informačný systém „IZSGIS“ poskytujúci špeciálnu funkcionalitu pre CoordCom™. V rámci rezortu ministerstva vnútra je zavedený aj špecializovaný geografický informačný systém „CIPREGIS“ určený pre zložky civilnej ochrany obvodných úradov. Implementované riešenie Coord ComTM vrátanie IZSGIS a CIPREGIS v súčasnosti neposkytuje všetky funkcie potrebné pre riadenie  a podporu procesov koordinovaného postupu zložiek integrovaného záchranného systému
	Povinnosť vybudovať koordinačné strediská do 30. júna 2007, ktorá vyplýva z § 20 ods. 2 zákona č.129/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov nebola splnená v plnom rozsahu. Do konca júna 2007 bola v plnom rozsahu ukončená stavebná pripravenosť koordinačných stredísk a ukončená inštalácia technológie systému podpory na báze technológie Coord Com™ v celkovom počte 122 dispečerských pracovísk a 174 vzdialených pracovísk – terminálov. Do konca roka 2007 a ani začiatkom roka 2008 sa systém nepodarilo uviesť do riadnej prevádzky. Dielo pri akceptačných procedúrach vykazovalo zásadné chyby, ktoré nebolo možné akceptovať ani pri opakovaných akceptačných skúškach. Na základe hrozby žaloby Komisie Európskych spoločenstiev proti Slovenskej republike z 9. novembra 2007, súvisiacej so zabezpečením lokalizácie volajúceho na linke 112, prijatia zásadných opatrení a na základe vyhodnotenia pripravenosti technológie, prevádzkových dát a obsluhy bol systém dňa 4. júla 2008 uvedený do produktívnej prevádzky s výnimkou viacerých funkcionalít, ktoré boli predmetom pôvodného zámeru projektu a neboli implementované v plnom rozsahu alebo boli prijaté náhradné riešenia. Ide najmä o nezabezpečenie implementácie integrovanej digitálnej rádiovej siete SITNO do komunikačnej a informačnej infraštruktúry, neumožnenie komplexného dohľadu nad činnosťou operátorov, nemožnosť využívať riadenie síl a prostriedkov a priebežne aktualizovať prehľad síl a prostriedkov jednotlivých záchranných zložiek, neakceptovanie špecifík policajných činností a koordinácie jeho zložiek, nemožnosť získavania štatistických prehľadov o prevádzke v požadovanom rozsahu, neaktualizovanie dát geografického informačného systému, nezabezpečenie štandardnej prevádzky systému a centrálneho monitoringu prevádzky systému, ako aj neukončenie dobudovania technológie testovacieho pracoviska a výcvikového strediska odbornej prípravy IZS vo Vzdelávacom a technickom ústave krízového manažmentu a civilnej ochrany v Slovenskej Ľupči. Uvedené nedostatky neboli odstránené dodnes.

2.2.	Hlavné zrealizované opatrenia stabilizácie prevádzky IZS
V období po havarijnej situácii na koordinačnom stredisku IZS Žilina dňa 17.1.2011 a mnohých zlyhaniach systému podpory riadenia sú vykonávané nasledovné technické a organizačné opatrenia na stabilizáciu prevádzky IZS:
a)	pre stabilizáciu telekomunikačných sietí bola zrealizovaná výmena komunikačných liniek siete IZS a HaZZ a čiastočná výmena komunikačnej technológie v komunikačnej sieti HaZZ a IZS, po spracovaní projektu prebieha príprava verejného obstarávania na dokončenie výmeny komunikačnej technológie na pracoviskách koordinačných stredísk IZS,
b)	pre zlepšenie monitorovania prevádzky a poskytovania služieb tiesňového volania prebieha po vypracovaní projektu príprava verejného obstarávania na systém monitorovania a riadenia prevádzky pre skrátenie doby lokalizácie prevádzkového problému a jeho odstránenia, zároveň sa realizujú organizačné a personálne opatrenia pre zabezpečenie štandardnej prevádzky systémov,
c)	pre zlepšenie komunikačného riešenia príjmu tiesňových volaní a zabezpečenie automatizovaného riešenia výpadku časti komunikačnej infraštruktúry prebieha inštalácia riešenia s implementovaním signalizačného systému SS7 s paralelným zálohovaním, a to pripojením dvoch poskytovateľov telekomunikačných služieb zbernej siete pre tiesňové volania, pričom pri výpadku pripojenia u jedného poskytovateľa budú hovory automatiky presmerované cez druhého poskytovateľa (T-Com a Orange). V prípade poruchy jedného Koordinačného strediska IZS budú hovory automaticky presmerované na najbližšie funkčné Koordinačné stredisko IZS. Prebieha rollout riešenia s termínom ukončenia august 2011. Zároveň sa realizujú procesné a organizačné zmeny pre zabezpečenie efektívnej činnosti záchranných zložiek v havarijnom režime,
d)	na elimináciu dopadov pri výpadkoch komponentov alebo celkov riešenia IZS boli vypracované a zavedené havarijné procedúry a náhradné riešenia, ktoré boli overené pri nahlásení bomby v budove Koordinačného strediska IZS v Nitre dňa 1.4.2011. Po vyhlásení krízovej situácie prevzalo bezproblémovo činnosti Koordinačného strediska IZS v Nitre Koordinačné stredisko IZS v Banskej Bystrici,
e)	pre riadenie a koordináciu záchranných zložiek IZS (HaZZ, ZZS aj PZ) bolo zabezpečené dovybavenie záchranných zložiek mobilnými rádiokomunikačnými prostriedkami, celkovo bolo objednaných a bude dodaných do konca roka 2011 pre záchranné zložky IZS 750 ks ručných a 940 ks vozidlových rádiostaníc,
f)	pre zabezpečenie bezporuchovej prevádzky rádiokomunikačnej siete SITNO prebehla revízia stavu, boli objednané a dodané náhradné diely a bol pripravený etapovitý plán opravy alebo výmeny chybných komponentov siete a jej modernizácie v nevyhnutnom rozsahu pre zapojenie ďalších záchranných zložiek a rozšírenia jej využívania. Zároveň prebieha mapovanie kvality pokrytia signálom a návrh jeho zlepšenia v oblastiach so slabým pokrytím, 
g)	pre zlepšenie koordinácie činnosti mobilných operátorov a zvýšenie kontroly dodávateľov technológie IZS boli prijaté po rokovaniach s hlavnými telekomunikačnými operátormi opatrenia na predchádzanie výpadkov systémov IZS v dôsledku servisných a rozvojových činností,
h)	pre zlepšenie prevádzkovej stability aplikačného programového vybavenia boli okrem organizačných a procesných opatrení prijaté viaceré zásadné opatrenia, napr. komplexná celoplošná reinštalácia softvérového vybavenia, zmodernizovanie antivírusovej ochrany a pod. 
Vykonané opatrenia citeľne zlepšili spoľahlivosť a kvalitu príjmu tiesňových volaní, dosiahnutý stav však ešte stále nie je uspokojivým a preto sú naplánované a prebiehajú ďalšie aktivity pre dokončenie stabilizácie informačnej a komunikačnej infraštruktúry. Realizáciou týchto opatrení dôjde k ďalšiemu zníženiu rizika výpadku alebo obmedzenia činnosti koordinačných stredísk IZS. 

3.	Hlavné ciele ďalšej modernizácie Integrovaného záchranného systému
Plánovaná komplexná modernizácia informačného systému pre podporu integrovaného záchranného systému sa prejaví zvýšením stability prevádzky, rozšírením poskytovaných služieb a dovybavením všetkých zložiek IZS dispečerským riadením a špecializovanými funkcionalitami pre podporu ich činností. Zároveň sa dosiahne transparentnosť práce, a tým aj zodpovednosť verejnej správy voči občanom, zefektívnenie výkonu a zníženie nákladov, a to zvýšením kvality riadiacich procesov a zároveň výstupov pre verejnosť.
Realizáciou Koncepcie organizácie, fungovania a rozvoja integrovaného záchranného systému v Slovenskej republike na roky 2011 – 2015 (ďalej len „koncepcia“) sa naplnia zámery vyplývajúce z programového vyhlásenia vlády SR, čím sa dosiahne najmä:
a)	zabezpečenie dostupnosti služieb tiesňového volania s ohľadom na miestne podmienky a v rovnakej kvalite na celom území SR,
b)	poskytovanie služieb tiesňového volania v slovenskom jazyku, jazyku národnostných menšín a cudzích jazykoch,
c)	zefektívnenie využívania zdrojov zmenou modelu fungovania koordinačných stredísk, 
d)	zlepšenie zručnosti a koordinácie práce operátorov pri reakcii na tiesňové volania,
e)	vzájomná podpora koordinačných stredísk v záťažových špičkách a havarijných situáciách inováciou komunikačnej a informačnej infraštruktúry,
f)	zefektívnenie činnosti koordinačných stredísk vzájomným komunikačným prepojením s centrálnym riadiacim a koordinačným strediskom, s operačnými strediskami a stálymi službami orgánov a organizácií, ktoré poskytujú pomoc v tiesni,
g)	rýchlejšia reakcia záchranných zložiek pri poskytovaní pomoci v tiesni,
h)	zabezpečenie jednotného informačného toku o udalostiach,
i)	prepojenie s krízovými pracoviskami orgánov krízového riadenia a efektívna podpora ich činností,
j)	možnosť integrácie nových foriem príjmu tiesňových volaní (eCall, pulty centrálnej ochrany a pod.),
k)	umožnenie príjmu tiesňových volaní aj od osôb so zdravotným postihnutím (zrakovo, sluchovo a rečovo postihnutí obyvatelia),
l)	zavedenie systému štandardov a noriem pre služby poskytované Koordinačnými strediskami IZS s objektívnym hodnotením dosahovaných výsledkov.

	IZS ako súčasť bezpečnostného systému SR bude poskytovať prvotné informácie o nebezpečenstve vzniku udalosti alebo o vzniku udalosti príslušným orgánom krízového riadenia tak, aby bolo možné bezodkladne zabezpečiť ochranu obyvateľstva prijímaním opatrení podľa osobitných predpisov. Činnosť koordinačných stredísk sa bude harmonizovať na celoštátnej úrovni a predpokladá sa, že celoštátny informačný systém bude zavádzaný do produkčnej prevádzky v etapách v období rokov 2012–2014.
Obyvatelia dostanú z koordinačných stredísk kvalitnejšie služby s tým, že nebude dochádzať k omeškaniam spôsobeným oneskoreným prevzatím hovoru z dôvodu preťaženosti alebo technickej poruchy. Zlepší sa schopnosť koordinačných stredísk reagovať a riešiť situácie vyžadujúce spoluprácu viacerých orgánov. Zrýchli sa hodnotenie situácie z hľadiska potreby varovania obyvateľstva.

3.1.	Stručný technický a funkčný popis riešenia modernizácie IZS
Modernizácia riešenia má široký záber a skladá sa z viacerých etáp, ktoré je potrebné realizovať. Na obrázku v prílohe č. 1 je znázornený cieľový požadovaný stav riešenia Integrovaného záchranného systému so systémami, ktoré spadajú do pôsobnosti IZS, prípadne s ním priamo súvisia.
Z funkčného hľadiska pre podporu efektívneho fungovania Integrovaného záchranného systému sú najdôležitejšími súčasťami:
a)	integrovaná komunikačná a informačná infraštruktúra pre všetky zložky IZS,
b)	systém zabezpečenia a spracovania príjmu tiesňových volaní,
c)	geografický informačný systém a telematický systém monitorovania pohybu zasahujúcich zložiek s integrovaným riešením najpresnejšej lokalizácie volajúceho,
d)	moduly pre dispečerské riadenie so špecifikami jednotlivých zložiek IZS.
Z pohľadu integrácií medzi jednotlivými systémami v rámci IZS a externými systémami je potrebné využívať komunikačnú a aplikačnú integračnú platformu. Všetky systémy budú komunikovať prostredníctvom týchto integračných platforiem, nebude sa realizovať integrácia na úrovni jednotlivých systémov.
Všetky kritické komponenty infraštruktúry budú realizované pomocou technológií s vysokou dostupnosťou a spoľahlivosťou.

3.2.	Telekomunikačná infraštruktúra 
Telekomunikačná infraštruktúra pre IZS predstavuje technické prostriedky s podporným programovým vybavením, ktoré zabezpečujú spracovanie všetkých foriem hlasovej a dátovej komunikácie operátorov strediska, zasahujúcich zložiek a iných zložiek poskytujúcich súčinnosť pri zásahu alebo činnosti Koordinačného strediska IZS. Zjednocuje funkcie a prostriedky telefónnej, rádiovej a dátovej komunikácie. 
Z pohľadu komunikácií je potrebné realizovať integráciu hlasových a dátových služieb pevnej a mobilnej siete s hlasovými a dátovými službami rádiokomunikačnej siete Sitno. Je to potrebné pre umožnenie spojenia medzi účastníkmi pevnej a mobilnej siete a medzi zásahovými skupinami vybavenými vysielačkami siete Sitno a inými komunikačnými prostriedkami. Táto integrácia prenosu dát umožní využiť všetky existujúce médiá – LAN, WAN, internet, pevnú sieť, sieť mobilných operátorov a rádiokomunikačnú sieť Sitno. Všetky komunikácie smerom do IZS (tiesňové volania, telemetrické údaje, varovné hlásenia a prevenčné systémy), ako aj smerom z IZS (externé systémy, systémy včasného varovania) budú môcť takisto využívať uvedené výhody telekomunikačnej integračnej platformy. Modernizovaná komunikačná infraštruktúra je zjednodušene zobrazená na obrázku v prílohe č. 2.
V rámci tejto časti projektu je potrebné zrealizovať aj požiadavky na zlepšený manažment služieb siete SITNO. Je potrebné zaviesť väčšiu flexibilitu vo využívaní digitálnej siete ministerstva vnútra SITNO, ktorej potenciál v kontexte záchranných a taktických operácií nie je v súčasnosti dostatočne využívaný ako napríklad možnosti:
a)	individuálnych hovorov  (prevzatie, nastavenie, presmerovanie),
b)	skupinových  hovorov,  
c)	načúvanie skupinovej komunikácie (aj viac ako jednej skupiny na jednom pracovisku),
d)	vzdialená aktivácia načúvania terminálu, 
e)	nastavenie, aktivácia a deaktivácia skupinových hovorov a samotných skupín, 
f)	vstup dispečera do akejkoľvek skupiny,
g)	dočasné skupiny (potrebné pre kombinované zásahové jednotky), 
h)	interné a verejné hovory na pevné linky a do mobilných sietí,
i)	interné prepojenie na operátorov 112 a 
j)	napojenie na LAN, WAN a VPN IZS.

3.3.	Systém pre príjem tiesňových volaní (Callcentrum)
Existujúci systém pre príjem tiesňových volaní bude nahradený novým, spoľahlivejším systémom, jednotným pre všetky zložky IZS. Systém bude realizovaný ako jedno veľké virtuálne IP call centrum s využitím existujúcich prestupov do sietí Slovak Telekomu a Orange. 
Všetky koordinačné centrá budú konfigurované ako skupiny virtuálneho call centra  so samostatnou možnosťou riadenia a vyhodnocovania. Primárne budú tiesňové volania prichádzať na základe lokalizácie volajúceho na príslušné koordinačné centrum. Sekundárne, v prípade nemožnosti obslúžiť prichádzajúci hovor v stanovenom limite, budú volania prichádzať na tzv. dvojičku primárneho Koordinačného strediska IZS, čo bude Koordinačné stredisko IZS na vedľajšom kraji. Sem sa budú smerovať tiesňové volania v prípade nedostupnosti primárneho KS alebo v prípade jeho plného vyťaženia. V prípade udalostí veľkého významu bude možné na príjem tiesňových volaní využiť celé virtuálne call centrum s operátormi vo všetkých koordinačných centrách. Prepojovanie volaní na záchranné zložky bude realizované na úrovni IP komunikácie s možnosťou distribúcie hovorov, príposluchov a konferenčných hovorov, ako je znázornené v prílohe č.8.
Všetky volania budú zaznamenávané, systém umožní zakladanie a distribúciu dátovej vety do iných modulov (do modulov pre riadenie síl a prostriedkov ostatných zložiek na Koordinačnom centre IZS, prípadne do iných systémov mimo základný systém IZS). Všetky hovory a prislúchajúce dáta budú archivované v centrálnej databáze call centra. Databáza bude riešená s vysokým stupňom spoľahlivosti. Systémové začlenenie call centra v rámci architektúry IZS je znázornené na obrázku v prílohe č.3.
Zjednodušený popis procesu príjmu tiesňového volania:
1.	Príjem volania na TV 
•	Volania z pevnej linky 
•	Volania zo siete  mobilných operátorov
•	Prepojené volania medzi zložkami IZS – hlas, dátová veta, SMS, fax, mail...
2.	Automatická identifikácia volajúceho (telefónne číslo - ANI)
3.	Lokalizácia volajúceho (miesto volania a spresnenie miesta udalosti) – ALI: adresa, súradnice + automatické zobrazenie v GIS
4.	Prvotné informácie o udalosti (hasičská, policajná, zdravotnícka, vysokohorská, kombinovaná)
5.	Prvotné vyhodnotenie a distribúcia informácií 
•	Konferenčný, asistenčný hovor s operátorom, dispečerom špecialistom základnej záchrannej zložky
•	Dátová veta s doteraz získaným obsahom z prijatého tiesňového volania   
6.	Identifikácia volajúceho (tel. číslo, meno, priezvisko, …)
7.	Vyhodnotenie tiesňového volania
•	pokračuje operátor, ktorý prijal tiesňové volanie
•	pokračovanie presunuté (podľa prevažujúcej povahy udalosti) na dispečera/rov – špecialistov základnej záchrannej zložky, alebo na inú poverenú osobu (napr. pri kombinovanej udalosti).

Pre integráciu systémov v rámci IZS, ako aj integráciu IZS s externými systémami a aplikáciami je potrebné zaviesť využívanie štandardnej aplikačnej integračnej platformy. Rozhrania, pomocou ktorých budú systémy a aplikácie komunikovať s integračnými platformami, sú presne vyšpecifikované a zodpovedajú štandardom používaným v súčasnosti (webové služby, SOA, ESB atď.), čo je znázornené na obrázku v prílohe č. 4.

3.4.	Geografický informačný systém pre podporu činnosti jednotiek IZS a lokalizácia
Systém musí byť robustný, užívateľsky prístupný a musí umožňovať rýchlu, presnú a správnu podporu jednotiek Integrovaného záchranného systému. Užívateľ musí dostať iba informácie, ktoré požaduje a sú mu potrebné bez zbytočných „prídavných“ informácií. Požadované základné funkcionality systému:
a)	Údajová podpora všeobecne – aktuálne podklady mapové, obrazové, vektorové (CPD/ ZB GIS), nákladové povrchy, digitálne povrchy terénu na 3D vizualizáciu.
b)	Administratívne členenie územia s vyznačením zásahových obvodov s adresným a uličným systémom.
c)	Zobrazovanie údajov špeciálnych databáz (polohy hydrantov, záujmové objekty, rizikové objekty, ...).
d)	Lokalizácia volajúceho a zložky, manažment síl a prostriedkov.
e)	Navigácia zložky k zásahu podľa analýzy najrýchlejšej dostupnosti pri zohľadnení všetkých limitujúcich faktorov (podjazdy, mosty, ohrozenie,...).
f)	Databázy nebezpečných látok aj s lokalizáciou a modelom šírenia.
g)	Modelovanie šírenia nebezpečných látok podľa aktuálnych podmienok (meteo podmienky, nebezpečná látka, ...).
h)	Modelovanie šírenia požiarov podľa aktuálnych podmienok.
i)	Modelovanie záplav a predikcia ohrozenia obyvateľov.
j)	Požiarne a evakuačné plány v digitálnej podobe.
k)	Analýzy údajov podľa osobitných podmienok definovaných jednotlivými zložkami.
l)	Programovanie vlastných analýz a podporných funkcionalít
m)	Možnosti úpravy prostredia pre špecifické potreby používateľov (iné pre hasičov, iné pre políciu, iné pre zdravotnú službu).
Centralizovaný systém umožní poskytovanie údajov databázy integrovanej a aktualizovanej na jednom mieste s výhodou neustáleho vylepšovania a komfortného prístupu všetkých zložiek IZS. Databáza bude poskytovať údaje rôznymi formami a formátmi pre rôzne aplikácie používané v systéme IZS. Jednoduchšie obhospodarovanie údajov a rovnaké údaje pre všetky zložky zabezpečia komunikáciu „spoločným jazykom“. Selektovanie informácií z údajovo a parametrovo bohatej databázy umiestnenej na jednom mieste dokáže zabezpečiť správne informácie v správnu chvíľu pre správneho používateľa. Získanie nových údajov ktoroukoľvek zložkou bude pre zmenu znamenať aktualizáciu týchto údajov aj ostatným zložkám, čo umožní okamžitú reakciu na prípadné zmeny. Vlastné aplikačné servery môžu zabezpečovať vykonávanie vlastných špecifických analýz zložiek, ktoré nie sú používané generálne. Spoločné analýzy (využívané všetkými zložkami) sa môžu vykonávať na centrálnej úrovni. Rôzna úroveň podrobnosti podľa role v systéme bude znamenať diferenciáciu úrovní používateľov (manažérska úroveň, taktická úroveň, priamy výkon, ...), avšak bez vylúčenia možnosti zobraziť si aj vyššiu, či nižšiu generalizáciu údajov.
Takto koncipované riešenie je široko modulárne a dostatočne flexibilné pre potreby zložiek patriacich pod MV SR. Zároveň reflektuje na potreby poskytovania údajov integrovaných zložiek nepatriacich priamo pod MV SR (dobrovoľné hasičské zbory, dobrovoľní záchranári a pod.). Špecifikácia výkonových parametrov bude vykonaná po analýze potrieb jednotlivých používateľov. Obrázok v prílohe č. 5  prezentuje rôzne možnosti pripojenia užívateľov k centrálnemu GIS.
	Okrem samotného geografického informačného systému a lokalizácie volajúceho je potrebná aj lokalizácia a navigácia síl a prostriedkov pri zásahu. Pri lokalizácii vozidla je požadovaný:
a)	prenos stavov jednotky - terminálu a GPS pozície cez správy do riadiaceho centra,
b)	sledovanie a zapisovanie pohybu vozidla,
c)	poskytovanie údajov o polohe jednotky/vozidla GIS systému na zobrazenie a
d)	archivácia pohybu vozidla počas predpísanej doby.
Požiadavky na navigáciu vo vozidlách:
a)	možnosť zobrazovania špeciálnych taktických vrstiev a bodov záujmu (POI),
b)	kontrolným centrom riadená vzdialená aktivácia a
c)	lokálna aktivácia koncovým používateľom.
V rámci efektívneho riadenia zásahových jednotiek je potrebné v rámci komunikácie zásahovej jednotky s dispečerským pracoviskom IZS zabezpečiť okrem hlasovej aj dátovú komunikáciu:
a)	výmenu správ medzi vozidlom a kontrolným centrom,
b)	vzdialené zasielanie multimediálnych rozkazov z kontrolného centra,
c)	možnosť prístupu do vzdialených databáz (rozšírenie riešenia o na mieru vytvorené mobilné aplikácie, napríklad lustrovanie identít, alebo biometrií),
d)	podpora PMR a GSM/GPRS komunikácií,
e)	priorita použitia siete SITNO pred GSM, 
f)	možnosť prepojenia kontrolných centier na analógové rádiové siete iných zasahujúcich útvarov,
g)	vizualizácia aktuálnej polohy, polohy cieľa, taktických bodov (hydranty, mosty, prístupové body, evakuačné východy, strategické budovy a pod.), čo si vyžaduje dobrú prípravu zo strany klienta, ,
h)	neustále odosielanie koordinát polohy do dispečerských pracovísk, 
i)	navigácia k cieľu zadanému z dispečerského pracoviska - keď dôstojník v aute potvrdí tlačidlo 'Prijať & Navigovať' (čo znamená "Áno, prijímam objednávku - prevezmi súradnice a prenes ich do navigačného softvéru“) - štartuje navigácia okamžite,
j)	navigácia spúšťaná ručne a automaticky z auta,
k)	odosielanie koordinát, dostupnosti hliadky atď.,
l)	podpora prevádzky na palubnom počítači vozidiel v manuálnom a automatickom režime, riadenom z operačného strediska alebo dispečerského pracoviska.
		
Základné technické požiadavky:
a)	zabezpečená komunikácia prostredníctvom siete Sitno,
b)	schopnosť využitia paralelných zabezpečených komunikačných systémov,
c)	použitie bezpečných mobilitných technológií nenarušujúcich funkčné systémy mobilných jednotiek síl a prostriedkov a
d)	použitie dotykových systémov s podporou intuitívneho riadenia.
3.5.	Dispečerské pracoviská - systémy pre riadenie síl a prostriedkov (Command and Control)
Cieľom vybudovania dispečerských pracovísk pre jednotlivé zložky IZS je dodať im súbor technických a programových prostriedkov pre efektívnu podporu činnosti jednotlivých záchranných zložiek pri výkone svojich činností, a to
a)	pre zvýšenie účinnosti pri spracovaní udalostí, 
b)	pre optimalizáciu pomoci v prípade núdze, 
c)	na podporu rýchleho a ekonomického využitia vozidiel a zdrojov,
d)	workflow založené na krízovom riadení, 
e)	na podporu personálu velenia a riadenia návrhmi, pričom rozhodnutie vykonáva používateľ
f)	pre zvýšenie efektívnosti a bezpečnosti v prípade udalosti a
g)	pre zlepšenie hospodárnosti prevádzky veliaceho a riadiaceho centra.
Systém musí umožňovať spracovanie všetkých informácii vznikajúcich pri príjme núdzového volania a sprístupňuje informácie z iných podsystémov, ktoré sú potrebné k riešeniu udalosti. Vzhľadom k tomu, že efektívnosť velenia a riadenia systému závisí významne na organizácii základných údajov, tieto funkčné časti dostali transparentné a ľahko pochopiteľné grafické užívateľské  rozhrania. Manipulácia s aplikáciou je rozdelená do nasledujúcich krokov:
a)	prevzatie hovoru  (tiesňové volanie, telefonovanie, alarm atď.),
b)	návrh zdrojov a zoznamy alarmov,
c)	spracovanie udalostí a potvrdenia a
d)	ukončenie akcie a post - processing.
V rámci reakcie na udalosť prebehnú nasledovné činnosti:
a)	výber (návrh) odborne zdôvodnenej (informačná podpora) zásahovej skupiny/skupín v rámci vertikálnej a/alebo horizontálnej integrácie (HaZZ, PZ, ZZS, HZS, prípadne v budúcnosti aj iných zložiek),
b)	výber (návrh) odborne zdôvodnenej zásahovej skupiny/skupín podľa časovej a geografickej dostupnosti (informačná podpora + GIS) a
c)	vydanie pokynu/pokynov na zásah – hlas resp. dátová veta,  alebo oboje, zároveň zaslanie navigačných súradníc miesta zásahu na navigačné zariadenie v zásahovom vozidle.
Dispečerské riadenie (Command and Control) poskytuje užívateľovi nástroje pre konfiguráciu a riadenie všetkých potrebných opatrení pri zásahu. Akcie môžu byť naprogramované a závislé na:
a)	čase (denná doba, deň v týždni, špeciálnych časových intervaloch, opakujúcich sa bodoch v čase),
b)	umiestnení (plocha, objekt, mesto, ulica, číslo domu, detektor, atď.),
c)	incidente kľúčových slov a
d)	všetkých odpovedí definovaných v určitom štruktúrovanom dotaze.
Okrem štandardnej funkcionality musia systémy umožniť využívať špecializované funkcie potrebné pre jednotlivé zložky ako napríklad pre:
HaZZ - ovládanie hasičských staníc pre vyhlasovanie poplachov, napojenie služieb pultov centrálnej protipožiarnej ochrany, 
ZZS – prepojenia s urgentnými príjmami a informačnými systémami nemocníc, využívanie informácií o pacientoch (prepojenie na projekt eHealth),
KM/CO – umožnenie spolupráce pri riešení situácií so zložkami mimo IZS pri mimoriadnych udalostiach,
PZ – zabezpečenie koordinácie a výmeny informácií medzi rôznymi zložkami polície a prepojenia s informačnými systémami polície.
Spôsob pripojenia Command and Control centier je na obrázku uvedenom v prílohe č. 6. Predpokladá sa pripojenie ku komunikačnej a aplikačnej integračnej platforme z dôvodu pripojenia hlasových kanálov a rozhraní na externé systémy.

3.6.	CRMS – centrálny riadiaci a monitorovací systém 
Výkonom funkčnosti budú poverení zástupcovia Sekcie integrovaného záchranného systému a krízového manažmentu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, prípadne iných dispečerských pracovísk ostatných záchranných zložiek IZS. Základnými úlohami Centrálneho monitorovacieho a riadiaceho strediska sú:
a)	dohľad nad  dostupnosťou jednotlivých prvkov IZS,
b)	monitoring činnosti operátorov na koordinačných a operačných strediskách,
c)	monitoring a zabezpečenie informačného toku o  mimoriadnych udalostiach a silách a prostriedkoch,
d)	vyhodnocovanie a spracovávanie informácií pre činnosť ústredných orgánov štátnej správy a poskytovanie súčinnosti krízovému štábu ministerstva vnútra a ústrednému krízovému štábu,
e)	vyhodnocovanie priepustnosti prvkov systému – systém poskytuje dostatočnú výkonnostnú kapacitu pre aktuálne požadované výkony v rámci IZS,
f)	využitie informácií na rozvoj systému – systém poskytuje požadované nástroje na zaznamenávanie prevádzkových parametrov systému, najmä jeho spoľahlivosti, kapacitného využitia, výkonnosti a indikátorov optimalizácie systému a jeho rozvoja,
g)	sledovanie nákladov a plánovanie – systém je prevádzkovaný podľa plánovaných zdrojov a poskytuje informácie o budúcich potrebách pre rozvoj systému,
h)	zabezpečenie informačných výstupov pre činnosť ústredných orgánov štátnej správy.

4.	Harmonogram a etapy modernizácie 
Projekt modernizácie a dobudovanie systémov pre podporu činnosti IZS predstavuje značne rozsiahly, komplexný informačný systém pokrývajúci rôznorodé požiadavky na príjem a spracovanie tiesňových hovorov a taktiež požiadaviek na činnosti riadenia síl a prostriedkov jednotlivých zložiek IZS. Z tohto dôvodu rozdeľujeme realizáciu modernizácie a dobudovania IZS do siedmich oblastí:
1.	Prvá oblasť (riešenie havarijného stavu) 
a.	Dokončenie stabilizácie súčasného riešenia so zohľadnením aspektov budovania cieľového riešenia a ochrany investícií,
2.	Druhá oblasť (integrácia a modernizácia telekomunikácií)
a.	integrácie telefónie a rádiokomunikácie,
b.	upgrade rádiokomunikačnej siete pre potreby rozšírenia rádiovej prevádzky a prenosu dát,
c.	modernizácia policajných systémov, hlavne evidencie udalostí a policajných evidencií, aby boli integrovateľné so systémom dispečerského riadenia polície v rámci IZS,
d.	vypracovanie bezpečnostného projektu.
3.	Tretia oblasť (modernizácia koordinačných stredísk)
a.	vybudovanie nového systému príjmu tiesňových volaní – Call Centra,
b.	výmena a doplnenie technológie,
c.	zavedenie aplikačnej integračnej platformy pre možnosť integrácie ďalších modulov a funkcionalít,
d.	rozšírenie bezpečnostného projektu o havarijné plány (backup recovery procedures a business contingency planes).
4.	Štvrtá oblasť (modernizácia GIS a zavedenie lokalizácie síl a prostriedkov)
a.	dokončenie projektu Register adries financovaného z OPIS,
b.	zavedenie štandardizovanej funkcionality GIS a lokalizácie,
c.	rozšírenie funkcionality GIS o špecializované nadstavbové aplikácie a vrstvy pre špecializované potreby jednotlivých zložiek.
5.	Piata oblasť (modernizácia dispečingu)
a.	dobudovanie funkcionalít dispečerského riadenia pre HaZZ+BZS+HZS,
b.	dobudovanie funkcionalít dispečerského riadenia pre ZZS,
c.	dobudovanie funkcionalít dispečerského riadenia pre PZ.
d.	uvedenie do prevádzky systému pre lokalizáciu a navigáciu síl a prostriedkov vo väzbe na geografický informačný systém,
e.	integrácia externých systémov, systémov včasného varovania, monitorovacích systémov a systémov pre prenos telemetrických údajov, varovných hlásení a prevenčných systémov, pultov centrálnej ochrany.
6.	Šiesta oblasť (vybudovanie dispečingu pre riadenie krízových udalostí v čase mimo vojny)
a.	vybudovanie dispečingu Ústredného krízového štábu pre riadenie krízových udalostí v čase mimo vojny a mimoriadnych udalostí.
7.	Siedma etapa (vybudovanie centrálneho riadiaceho a monitorovacieho systému)
a.	vybudovanie manažérskeho informačného systému,
b.	pripojenie na ekonomický informačný systém,
c.	bezpečnostný audit.
Rozčlenenie činností modernizácie integrovaného záchranného systému zohľadňuje funkčné, technologické závislosti, taktiež schopnosti realizácie tak rozsiahleho projektu a taktiež predpokladané možnosti financovania.

5.	Formovanie infraštruktúry IZS je v súlade s princípmi formovania infraštruktúry definovanými  v Národnej koncepcii informatizácie verejnej správy
	
Vláda Slovenskej republiky  na svojom zasadnutí  9. februára 2011 prerokovala a schválila návrh nevyhnutných štrukturálnych opatrení na zabezpečenie fungovania IZS v oblasti informačno-komunikačných technológií. V bode B.5. schváleného uznesenia vlády uložila ministrovi vnútra a podpredsedovi vlády a ministrovi financií dopracovať návrh nevyhnutných štrukturálnych opatrení na zabezpečenie fungovania IZS v oblasti informačno-komunikačných technológií (IKT) so zohľadnením základných princípov Národnej koncepcie Informatizácie verejnej správy. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky  a Ministerstvo financií Slovenskej republiky týmto materiálom plní uvedenú úlohu ako je to podrobnejšie uvedené v prílohe č. 7.

6.	Rozpočet na dobudovanie a modernizáciu IZS
Pri zostavovaní rozpočtu na dobudovanie Integrovaného záchranného systému sa vychádza z potreby prednostného čerpania finančných prostriedkov z Operačného programu Informatizácia spoločnosti. Preto ministerstvo vnútra pokračuje v projektoch „Register adries“, ktorý umožní vybudovať prevažnú časť Geografického informačného systému pre potreby IZS a v projekte „Národná evidencia vozidiel“, umožní vybaviť ½ vozidiel Policajného zboru navigačným a lokalizačným systémom pre potreby IZS a umožní vyvinúť dispečerský systém pre Policajný zbor. Ministerstvo vnútra tiež  vytvorí nový projekt v rámci Operačného programu Informatizácia spoločnosti, a to projekt „Dispečerských pracovísk pre Záchrannú zdravotnú službu a Krízový manažment a Civilnú ochranu“.
Ministerstvo vnútra zároveň vyčlení v každom z rokov 2011-2014 najmenej 6 miliónov eur z 8% odvodu poisťovní zo zákonného zmluvného poistenia motorových vozidiel tak, aby prevažná časť prevádzky a údržby informačných a komunikačných technológií Integrovaného záchranného systému bola financovaná z týchto zdrojov a do budúcnosti nezaťažovala nadmerne rozpočet verejnej správy.
Finančné riešenie dobudovania IZS bude realizované v súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 90 z 9. februára 2011 k návrhu nevyhnutných štrukturálnych opatrení na zabezpečenie fungovania IZS v oblasti informačno-komunikačných technológií.