Author: vtvaroska
Last saved by: Administrator
Company: mfsr

Návrh opatrení na zvýšenie efektívnosti správy pohľadávok štátu

1.	Úvod

Cieľom vlády Slovenskej republiky je postupné ozdravenie verejných financií, ktoré je spojené so znižovaním deficitu rozpočtu verejnej správy. Jednou z možností, ako môže byť deficit znižovaný, je zvýšenie príjmov rozpočtu verejnej správy efektívnejšou správou pohľadávok štátu. Pohľadávky štátu predstavujú významnú položku majetku štátu. 

Účelom tohto materiálu je navrhnúť opatrenia na zvýšenie efektívnosti správy pohľadávok subjektov verejnej správy, t.j. jednotlivých krokov spojených s ich vznikom, evidenciou, účtovaním, vymáhaním a platením. Navrhované opatrenia nadväzujú na pripravovanú reformu daňovej a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, cla a poistných odvodov. Efektívnejšia správa pohľadávok bude na jednej strane viesť k zníženiu nákladov na správu pohľadávok a na strane druhej k zvýšeniu príjmov rozpočtu verejnej správy z dôvodu účinnejšieho výberu príjmov.

2.	Základné informácie o pohľadávkach štátu

Pohľadávky štátu je možné rozdeliť do niekoľkých základných kategórií:

•	pohľadávky z výberu daní, ciel a poistných odvodov
•	špecifické pohľadávky 
•	iné pohľadávky štátu

2.1	Pohľadávky z výberu daní, ciel a poistných odvodov

Pohľadávky z výberu daní a ciel vznikajú, evidujú sa a vymáhajú v daňovej, resp. colnej správe; účtuje sa o nich a vykazujú sa v rámci rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa. 

Pohľadávky z poistných odvodov nie sú pohľadávkami štátu. Keďže sa v rámci projektu UNITAS II uvažuje o ich spoločnom vymáhaní s pohľadávkami štátu z výberu daní a ciel, na doplnenie celkového pohľadu na pohľadávky verejného sektora je potrebné ich v materiáli uviesť. Pohľadávky na poistnom na sociálne poistenie vznikajú Sociálnej poisťovne a zdravotných poisťovní, ktoré ich evidujú, účtujú o nich a vymáhajú ich.

Prehľad o hodnote pohľadávok z výberu daní, ciel a poistných odvodov (len Všeobecná zdravotná poisťovňa) poskytuje nasledujúca tabuľka č. 1.

Tabuľka č. 1: Pohľadávky z výberu daní, ciel a poistných odvodov				         (v tis. eur)
Pohľadávky z výberu daní, ciel a poistných odvodov | 2008 | 2009 | 2010
Brutto | 2 877 217 | 3 205 753 | 3 170 126

z toho
   po lehote splatnosti

n/a

1 838 590

n/a

Netto | 2 183 293 | 1 312 699 | 1 283 927

Údaje nie sú k dispozícii.

*Brutto vyjadruje pohľadávky v nominálnej hodnote, t.j. v akej sa o nich účtuje pri ich vzniku.
*Netto vyjadruje hodnotu pohľadávok po odpočítaní vytvorených opravných položiek, ktoré účtovne vyjadrujú predpokladané zníženie ich nominálnej hodnoty.

Pokles medzi rokmi 2008 a 2009 je spôsobený netto vyjadrením, pretože samotné Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky v roku 2009 vytvorilo opravné položky k pohľadávkam vo výške viac ako 1,1 mld. eur. Výška pohľadávok po lehote splatnosti k 31.12.2010 bude známa až po zostavení konsolidovaných účtovných závierok za rok 2010 (v mesiacoch jún - júl 2011).

Koncepcia jednotného vymáhania pohľadávok z výberu daní, ciel a odvodov je súčasťou UNITAS II - Koncepcie reformy daňovej a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, ciel a poistných odvodov. V súčasnosti je navrhnutý model správy pohľadávok v tých intenciách, že všetky pohľadávky na daniach, cle a odvodoch bude spravovať novo konštituovaná finančná správa. Finančná správa bude zabezpečovať ich evidenciu, vymáhanie a následne aj ich postúpenie v ustanovenej lehote na špecializovanú agentúru, ktorá bude zriadená za účelom vymáhania pohľadávok. Správu pohľadávok z poistných odvodov, či už zdravotných alebo sociálnych nebudú zabezpečovať príslušné poisťovne, ale priamo finančná správa. Z tohto dôvodu sa materiál efektívnejšej správe pohľadávok z výberu daní, ciel a odvodov nevenuje.

Špecializovaná agentúra – jej pôsobnosť bude upravená osobitným zákonom.

2.2 Špecifické pohľadávky 

2.2.1 Pohľadávky voči zahraničiu

Pohľadávky štátu voči iným štátom vyplývajúce z medzinárodných dohôd a operácií sú súčasťou štátnych finančných aktív v správe Ministerstva financií SR. Vymáhanie týchto pohľadávok podlieha osobitnému režimu, pretože ide prevažne o pohľadávky desiatky rokov po lehote splatnosti, ktoré Slovenská republika získala delením majetku bývalej ČSFR. 

Tabuľka č. 2: Pohľadávky voči zahraničiu
	                                                                                                                                    (v tis. eur)
Pohľadávky voči zahraničiu | 2010
Všeobecná pokladničná správa (MF SR) | 224 457
Správa štátnych hmotných rezerv | 80 415
Spolu | 304 872
Stav pohľadávok Všeobecnej pokladničnej správy bol k 31.12.2010 vo výške 224 457 tis. eur (z toho istina 170 995 tis. eur a úroky 53 462 tis. eur). Podrobný prehľad o ich stave a splácaní je každoročne uvedený v záverečnom účte verejnej správy SR. Postup a spôsob vysporiadania pohľadávok štátu voči zahraničiu upravujú Zásady vlády Slovenskej republiky pre postupy pri správe a vysporiadaní pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí.

Zverejnené vo Finančnom spravodajcovi č. 10/2007.

Podrobnejší prehľad o stave civilných pohľadávok Slovenskej republiky voči zahraničiu vykazovaných kapitolou Všeobecná pokladničná správa k 31.12.2010 je uvedený             v prílohe č. 1.

Správa štátnych hmotných rezerv vykazuje pohľadávky z delimitácie voči Českej republike v hodnote 80 415 tis. eur.

2.2.2 	Pohľadávky z návratných finančných výpomocí

Pohľadávky vznikajú z dvoch typov poskytnutých návratných finančných výpomocí, a to v zmysle zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov a v zmysle zákona č. 386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách a ktorým sa dopĺňa zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Tabuľka č. 3: Pohľadávky z poskytnutých návratných finančných výpomocí
	                                                                                                                                    (v tis. eur)
Pohľadávky z poskytnutých návratných finančných výpomocí | 2010
Všeobecná pokladničná správa (MF SR) | 659 141
Ministerstvo zdravotníctva SR | 128 473
Spolu | 787 614

Všeobecná pokladničná správa vykazuje k 31.12.2010 pohľadávky z poskytnutých návratných finančných výpomocí (NFV) v hodnote 659 141 tis. eur. Z poskytnutých NFV tvoria väčšinu výpomoci podnikateľským subjektom 602 150 tis. eur (z toho hodnota NFV voči podnikateľským subjektom v konkurze alebo likvidácii je 67 736 tis. eur) a ostatným subjektom verejnej správy vo výške 56 860 tis. eur (mesto Košice, mesto Žilina, VÚC Bratislava, Správa štátnych hmotných rezerv). Podrobnejší prehľad je uvedený v prílohe č. 2 tohto materiálu.

Pohľadávky z poskytnutých NFV voči zdravotníckym zariadeniam v správe Ministerstva zdravotníctva predstavujú hodnotu 128 473 tis. eur.

2.2.3	Pohľadávky z poskytnutých zálohových platieb pri projektoch financovaných z EÚ zdrojov a iných finančných nástrojov a pohľadávky voči platobnému orgánu MF SR

Tento typ pohľadávok vykazujú tie kapitoly štátneho rozpočtu, ktoré majú platobnú jednotku a Ministerstvo financií SR (platobný orgán/certifikačný orgán) ako subjekt poskytujúci zálohové platby priamo prijímateľom. Ide o poskytnuté zálohové platby konečným prijímateľom nenávratného finančného príspevku pri financovaní EÚ projektov alebo projektov financovaných z iných finančných nástrojov (napr. Finančný mechanizmus EHP, Nórsky finančný mechanizmus). Tieto zálohové platby sa postupne poskytujú prijímateľom a vyplácajú na základe schválených žiadostí o platbu. Ministerstvo financií SR vykazuje sumu zálohových platieb vo výške 18 940 tis. eur a platobná jednotka Ministerstva vnútra SR 9 789 tis. eur. Súčasne platobné jednotky vykazujú vzájomné pohľadávky voči Platobnému orgánu (Certifikačný orgán) Ministerstva financií SR za schválené súhrnné žiadosti o platbu, ktoré neboli uhradené k 31.12.2010 (Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR (v rámci kapitoly je to najmä Pôdohospodárska platobná agentúra) a z ostatných kapitol je to najmä Ministerstvo hospodárstva SR a Ministerstvo školstva, športu, vedy a výskumu SR). Tieto pohľadávky sú predmetom účtovnej konsolidácie, keďže Platobný orgán Ministerstva financií SR účtuje o záväzkoch zo schválených žiadostí o platbu voči jednotlivým platobným jednotkám.

Tabuľka č. 4: Pohľadávky z poskytnutých zálohových platieb a pohľadávky voči platobnému orgánu MF SR
	                                                                                                                                    (v tis. eur)
Pohľadávky z poskytnutých zálohových platieb a pohľadávky voči platobnému orgánu MF SR | 2010
Ministerstvo vnútra SR | 9 789
Ministerstvo financií SR | 18 940
Ministerstvo životného prostredia SR | 75 821
Ministerstvo práce, soc. vecí a rodiny SR | 99 230
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR | 37 462
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR | 92 991
ostatné kapitoly | 9 358
Spolu | 343 591

2.2.4 	Pohľadávky z vkladov

V rámci pohľadávok zo špecifických operácií štátu vykazuje kapitola Všeobecná pokladničná správa pohľadávky z vkladov v komerčných bankách v hodnote 1 603 426 tis. eur k 31.12.2010. Tieto obchody realizuje Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity v mene a na účet Ministerstva financií a účtovne sú vykazované v účtovníctve Všeobecnej pokladničnej správy. 

Vzhľadom na povahu vyššie uvedených špecifických pohľadávok sa tento materiál ďalej ich správou a vymáhaním nezaoberá.

2.3.	Iné pohľadávky štátu

Iné pohľadávky štátu sú tie pohľadávky, ktoré vznikajú z činnosti správcov majetku štátu podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o správe majetku štátu“), nejde však o pohľadávky štátu z výberu daní, ciel a poistných odvodov alebo špecifické pohľadávky štátu uvedené v bode 2.2. Ide teda o také pohľadávky štátu, ktoré spravujú štátne rozpočtové organizácie, štátne príspevkové organizácie, štátne fondy, verejnoprávne inštitúcie alebo iné právnické osoby, ak spravujú majetok štátu (ďalej len „správcovia“). Pohľadávky boli zatriedené do jednotlivých kategórií na základe dostupných údajov od správcov pohľadávok a v texte sa uvádzajú len ich významné hodnoty k 31.12.2010.

Tieto pohľadávky štátu vznikajú najmä:
•	zo zmluvných vzťahov (bez návratných finančných výpomocí),
•	zo správneho konania (vrátane správnych poplatkov), 
•	zo služobného, pracovného alebo obdobného pomeru,
•	z náhrady škody, bezdôvodného obohatenia a pod.,
•	z činností súdov (vrátane súdnych poplatkov),
•	ostatné.

Základný prehľad o hodnote iných pohľadávok poskytuje nasledujúca tabuľka č. 5.

Tabuľka č. 5: Iné pohľadávky
                                                                                                                                                                    (v tis. eur)
Iné pohľadávky | 2008 | 2009 | 2010
Brutto | 698 899 | 842 602 | 881 194

z toho 
  po lehote splatnosti

n/a

653 646

n/a

Netto | 587 075 | 709 535 | 617 393

Údaje nie sú k dispozícii.

Uvedená tabuľka obsahuje údaje za štátne rozpočtové a príspevkové organizácie. Údaj o pohľadávkach po lehote splatnosti je k dispozícii za rok 2009 z konsolidačných balíkov, a to z krátkodobých pohľadávok, ktoré tvoria väčšinu celkových pohľadávok. Údaje za rok 2010 sú z údajov agregovaných výkazov individuálnych účtovných závierok a môžu byť upravené po zohľadnení konsolidačných operácií. Výška pohľadávok po lehote splatnosti k 31.12.2010 bude známa až po zostavení konsolidovaných účtovných závierok za rok 2010 (v mesiacoch jún - júl 2011).

Nasledujúca tabuľka č. 6 poskytuje prehľad o pohľadávkach vykazovaných jednotlivými kapitolami ŠR k 31.12.2010 podľa kategórií.

                                                                                                                                                                    (v tis. eur)
Kapitola | Zmluvné vzťahy | Správne konanie | Služobný a pracovný pomer | Náhrady škôd, bezdôvodné obohatenia | Činnosť súdov | Ostatné | Spolu
Ministerstvo obrany SR | 38 448 | 0 | 171 | 0 | 0 | 11 864 | 50 483
Ministerstvo vnútra SR | 300 | 41 817 | 15 968 | 0 | 0 | 4 554 | 62 639
Ministerstvo spravodlivosti SR | 75 | 0 | 11 | 254 | 56 117 | 1 136 | 57 593
Ministerstvo financií SR | 1 400 | 17 067 | 54 | 169 | 0 | 10 560 | 29 250
Ministerstvo životného prostredia SR | 1 047 | 0 | 7 | 0 | 0 | 1 678 | 2 732
Ministerstvo zdravotníctva SR | 125 860 | 0 | 75 | 0 | 0 | 6 134 | 132 069
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR | 16 | 2 134 | 42 | 0 | 0 | 155 664 | 157 856
Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR | 3 408 | 0 | 360 | 0 | 0 | 123 109 | 126 877
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR | 6 176 | 2 498 | 36 | 0 | 0 | 1 662 | 10 372
Protimonopolný úrad SR | 0 | 108 522 | 0 | 0 | 0 | 1 | 108 523
Správa štátnych hmotných rezerv | 23 548 | 0 | 0 | 1 037 | 0 | 30 427 | 55 012
Všeobecná pokladničná správa | 6 387 | 0 | 0 | 0 | 0 | 51 757 | 58 144
ostatné kapitoly | 9 032 | 0 | 453 | 0 | 0 | 20 159 | 29 644
Spolu | 215 697 | 172 038 | 17 177 | 1 460 | 56 117 | 418 705 | 881 194

2.3.1 Pohľadávky štátu zo zmluvných vzťahov

Pohľadávky štátu zo zmluvných vzťahov môžu vzniknúť
•	pri nakladaní s majetkom štátu (napr. prenájom alebo predaj majetku)
•	pri poskytovaní služieb
•	z poskytnutých preddavkov 

Ministerstvo zdravotníctva v rámci pohľadávok zo zmluvných vzťahov vykazuje najmä pohľadávky voči odberateľom – zdravotným poisťovniam za zdravotnícke výkony vo výške 106 195 tis. eur a ďalšie pohľadávky voči ostatným odberateľom. V kapitole ministerstva zdravotníctva ďalej vykazuje významnú sumu pohľadávok Národná transfúzna služba voči zdravotníckym zariadeniam vo výške 14 556 tis. eur. 

Ministerstvo obrany SR vykazuje pohľadávky za poskytnuté preddavky voči Ruskej federácii na dodávku technológií pre lietadlá MIG 29 a terénne vozidlá vo výške 15 003 tis. eur. Pohľadávky príspevkových organizácii ministerstva obrany voči dodávateľom tvoria 16 222 tis. eur. Z toho tvoria pohľadávky Ústrednej vojenskej nemocnice v Ružomberku voči zdravotným poisťovniam 5 091 tis. a pohľadávky Bytovej agentúry MO SR za nájomné, nezaplatené zálohy a prenájom 11 126 tis. eur. Ministerstvo obrany vykazuje pohľadávku voči VOP Trenčín z konkurzného konania vo výške 2 690 tis. eur. Zvyšnú časť predstavujú preddavky na vodu, teplo a energiu. 

Správa štátnych hmotných rezerv vykazuje pohľadávky z poskytnutých preddavkov na nákup zásob vo výške  11 764 tis. eur. Takmer v 100% výške sú k nim vytvorené opravné položky, pretože ide o preddavky z rokov 1995 a 1996 a ktoré sa vymáhajú súdnou cestou. Ďalej sú vykázané pohľadávky voči odberateľom vo výške 11 784 tis. eur, ku ktorým sú vytvorené opravné položky vo výške 10 808,8 tis. eur. 

Všeobecná pokladničná správa vykazuje poskytnuté preddavky vo výške 6 387 tis. eur voči Ministerstvu hospodárstva. 

Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci pohľadávok zo zmluvných vzťahov vykazuje najmä pohľadávky za diaľničné nálepky 5 958 tis. eur väčšinou voči podnikateľským subjektom. 

V rámci Ministerstva pôdohospodárstva SR vykazujú príspevkové organizácie pohľadávky voči odberateľom v hodnote 3 034 tis. eur.

2.3.2 Pohľadávky štátu zo správneho konania 

Pohľadávky štátu zo správneho konania môžu vzniknúť
•	z nezaplatených peňažných sankcií právoplatne uložených v správnom a obdobnom konaní, vrátane poriadkových pokút uložených v týchto konaniach 
•	z nezaplatenia správnych poplatkov

V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že podľa § 14 a § 17 ods. 2 zákona č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov splatný poplatok alebo splatný doplatok, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu Slovenskej republiky, vymáhajú podľa osobitného predpisu daňové úrady príslušné podľa sídla správneho orgánu, ktorý úkon vykonal alebo uskutočnil konanie. Správny orgán je povinný poplatky, ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu, odviesť do konca nasledujúceho mesiaca na účet miestne príslušného daňového úradu. 

V rámci pohľadávok zo správneho konania sú vykázané významné hodnoty za Protimonopolný úrad SR. Pohľadávky tvoria udelené pokuty podnikateľským subjektom za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže vo výške 108 385 tis. eur a penále z nich vo výške 137 tis. eur. 

Ministerstvo vnútra SR vykazuje 39 622 tis. eur za uložené pokuty policajným zborom nezaplatené na mieste a pokuty uložené obvodnými úradmi vo výške 2 195 tis. eur.

Ministerstvo financií SR vykazuje prostredníctvom správ finančných kontrol pohľadávky za uložené pokuty a penále k nim vo výške 17 067 tis. eur. 

Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci pohľadávok zo správneho konania vykazuje pohľadávky voči Slovenským aerolíniám, a.s. (v konkurze) vo výške 2 498 tis. eur. 

V kapitole Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR vykazuje pohľadávky za pokuty vyrubené v blokovom konaní a v správnom konaní Národný inšpektorát práce vo výške 
2 134 tis. eur.

2.3.3	Pohľadávky štátu vzniknuté zo služobného, pracovného alebo obdobného pomeru 

Ide hlavne o pohľadávky z dlhov zamestnancov voči zamestnávateľovi, z nároku na náhradu škody spôsobenou zamestnancom, alebo o pohľadávky z disciplinárneho konania.

Najvyššiu hodnotu vykazuje kapitola Ministerstva vnútra SR vo výške 15 968 tis. eur. Ide o pohľadávky z poskytnutých pôžičiek príslušníkom policajného a hasičského zboru, ako aj civilným zamestnancom zo sociálneho fondu, ďalej pohľadávky za nájomné v ubytovniach a prenajaté priestory. 

2.3.4	Pohľadávky štátu z náhrady škody, bezdôvodného obohatenia a pod.

Ide o pohľadávky štátu vzniknuté z činnosti správcu alebo na základe rozhodnutia súdu alebo správneho orgánu, a to najmä nároky na náhradu škody, na vydanie bezdôvodného obohatenia, z dedičského konania, z plnenia poistných zmlúv, z vrátenia prídelových cien, ale aj z trestu prepadnutia majetku a pod. 

V rámci pohľadávok z náhrad škôd voči fyzickým osobám vykazuje Ministerstvo financií SR sumu 169 tis. eur a Ministerstvo spravodlivosti SR sumu 254 tis. eur. 

Správa štátnych hmotných rezerv vykazuje pohľadávky voči fyzickým osobám za spôsobené škody vo výške 1 037 tis. eur.

2.3.5	Pohľadávky štátu vzniknuté z činnosti súdov 

Ide o pohľadávky z neuhradených súdnych poplatkov, trov trestného konania, pokút uložených súdom, rozhodnutia súdu o zhabaní peňažnej čiastky v trestnom konaní, svedočného, znalečného a iných nákladov súdneho konania. Podľa platnej právnej úpravy tieto pohľadávky vymáha justičná pokladnica (osobitný režim vymáhania). V rámci prípravy novej právnej úpravy vymáhania pohľadávok štátu (pozri časť 5 materiálu) je potrebné zhodnotiť efektívnosť tohto spôsobu vymáhania pohľadávok štátu a na základe toho zvážiť ďalšiu existenciu justičnej pokladnice. 

Prakticky celú hodnotu pohľadávok vykazuje Ministerstvo spravodlivosti SR vo výške 56 117 tis. eur. Hodnota pohľadávok v správe justičnej pokladnice (Krajský súd Bratislava) je približne 44 264 tis. eur.

2.3.6 Ostatné pohľadávky

Medzi ostatnými pohľadávkami sú uvedené pohľadávky z ďalších nedaňových rozpočtových príjmov jednotlivých kapitol ŠR, z poskytnutých príspevkov, dotácií a dávok zo štátneho rozpočtu a ďalších titulov neuvedených v predchádzajúcich odsekoch. 

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vykazuje pohľadávky z aktívnej politiky zamestnanosti, aktívnej politiky trhu práce a aktívnych opatrení trhu práce (vzniknuté prevažne pred 1.1.2004) a z neplnenia podmienok dohôd do roku 1996, pohľadávky z dávok sociálnej pomoci a štátnych sociálnych dávok a ostatné pohľadávky vo výške 155 096 tis. eur. Po splatnosti je 98,5% pohľadávok a boli k nim vytvorené opravné položky v hodnote 119 635 tis. eur.

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR vykazuje pohľadávky z nedaňových príjmov vo výške 118 800 tis. eur a z toho pohľadávky po zrušenom štátnom fonde ŠPFPP 55 145 tis. eur, pohľadávky po zrušenom štátnom fonde IPA 33 695 tis. eur, záruky pre poľnonákupy 17 862 tis. eur. Výška opravných položiek k týmto pohľadávkam je 114 227 tis. eur. Ďalšie pohľadávky z nedaňových príjmov vykazujú rozpočtové organizácie ministerstva pôdohospodárstva.

Všeobecná pokladničná správa vykazuje v rámci ostatných pohľadávok 51 757 tis. eur z finančného zúčtovania s príslušnými ministerstvami a krajskými úradmi a pohľadávky z dotácií poskytnutých právnickým osobám.

Správa štátnych hmotných rezerv vykazuje pohľadávky voči fyzickým osobám vo výške                3 035 tis. eur. Pohľadávky z nedaňových príjmov voči fyzickým osobám a ostatné pohľadávky predstavujú 27 392 tis. eur. Opravné položky k týmto pohľadávkam sú vytvorené vo výške 25 682 tis. eur.

Ministerstvo obrany SR vykazuje ostatné pohľadávky z nedaňových príjmov vo výške 11 098 tis. eur voči fyzickým a právnickým osobám. Opravné položky k týmto pohľadávkam sú vytvorené vo výške 3 787 tis. eur.

Ministerstvo financií SR vykazuje pohľadávky za nezrovnalosti a vrátenia vo výške 8 813 tis. eur, ktoré však zároveň predstavujú aj záväzok voči rozpočtu EK.

Ministerstvo vnútra SR v rámci ostatných pohľadávok eviduje najväčšie pohľadávky za ochranu objektov vo výške 2 205 tis. eur a pohľadávky z regresov a odúmrtí vo výške 2 019 tis. eur. 

3.	Súčasný stav správy pohľadávok štátu

Základnými problémami efektívnej správy pohľadávok štátu sú:

•	rôzne miesta vzniku, evidencie, vymáhania a účtovania o pohľadávkach štátu – táto skutočnosť vedie k:
o	roztrieštenej veriteľskej pozícii štátu pri vymáhaní pohľadávok, kde napríklad pri konkurze dlžníka stoja samostatne ako veritelia viaceré organizácie (napr. daňový úrad, colný úrad, ostatní veritelia). Postup veriteľov v snahe zefektívniť výnos pri speňažovaní majetkovej podstaty dlžníka býva spravidla nejednotný a pohľad veriteľov z možnej spoločnej pozície ako verejných zástupcov štátu sa nevyužíva, čím štát prichádza o značné finančné zdroje.

o	správe pohľadávok v inštitúciách, ktoré na to nie sú primárne určené, čo má za následok často nedostatočnú starostlivosť o pohľadávky a zanedbávanie povinností veriteľa, a to nielen z dôvodu neexistencie jednotných konkrétnych pravidiel starostlivosti o pohľadávky ale aj z dôvodov kapacitných (napr. správa vysokého množstva pohľadávok s drobnými zostatkami). Niektoré inštitúcie používajú na vymáhanie pohľadávok súkromné spoločnosti, čím taktiež dochádza k odčerpávaniu finančných zdrojov.
•	prístup štátnych organizácií k vymáhaniu pohľadávok – štátne organizácie na rozdiel od súkromného sektora nežiadajú od dlžníkov splatenie pohľadávok v súlade s pravidlami starostlivosti o pohľadávky, čo v mnohých prípadoch vedie až k ich premlčaniu

4.	Návrh opatrení na zvýšenie efektívnosti správy pohľadávok štátu

Návrh opatrení je založený na dvoch základných krokoch:
•	určenie postupov efektívnej správy iných pohľadávok u správcov pohľadávky
•	koncepcia centralizovaného vymáhania pohľadávok po lehote splatnosti 

4.1 Určenie postupov efektívnej správy iných pohľadávok štátu

4.1.1	Súčasný stav 

Podľa § 6 ods. 4 zákona o správe majetku štátu je správca pohľadávky štátu povinný starať sa o to, aby všetky povinnosti dlžníka boli včas a riadne splnené, aby pohľadávka štátu bola včas uplatnená na príslušnom orgáne a aby rozhodnutia týchto orgánov boli včas vykonané. Ak je dlžník v omeškaní s plnením peňažného dlhu, správca pohľadávky štátu je povinný starať sa o to, aby sa úroky z omeškania alebo poplatok z omeškania riadne a včas uplatnili a vymáhali. 

Porušenie tohto ustanovenia zákon priamo nespája so žiadnou sankciou, existujú len všeobecné sankcie za porušenie povinnosti správcu uloženej týmto zákonom.

4.1.2	Navrhované opatrenia na zvýšenie efektívnosti správy pohľadávok štátu

Na zlepšenie stavu a urýchlenie vymáhania pohľadávok štátu sa odporúčajú nasledovné opatrenia:

a)	viesť osobitnú evidenciu pohľadávok štátu po lehote ich splatnosti,
b)	monitorovať nezaplatené pohľadávky štátu po lehote ich splatnosti,
c)	zverejniť na svojej internetovej stránke zoznam svojich dlžníkov s uvedením výšky pohľadávky štátu, ak od splatnosti (resp. vykonateľnosti) pohľadávky štátu uplynul viac ako jeden mesiac. Táto úloha je však podmienená úpravou príslušných právnych predpisov tak, aby bola zachovaná ochrana osobných údajov fyzických osôb.
d)	uplatňovať sankcie za oneskorenú úhradu pohľadávok štátu, teda spolu s istinou pohľadávky štátu uplatniť aj jej príslušenstvo, ak zákon neustanovuje inak, 
e)	v lehote troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu aspoň dvakrát písomne vyzvať dlžníka na jej úhradu, ak zákon neustanovuje inak. 
f)	pri pohľadávkach štátu bez exekučného titulu, najneskôr v lehote troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu iniciovať získanie exekučného titulu alebo za splnenia zákonných podmienok vydať rozhodnutie o trvalom upustení od vymáhania pohľadávky štátu,
g)	pri pohľadávkach štátu s exekučným titulom, najneskôr v lehote štyroch mesiacov odo dňa vykonateľnosti pohľadávky štátu iniciovať nútený výkon pohľadávky štátu, ak zákon neustanovuje inak,
h)	ak bude na majetok dlžníka vyhlásený konkurz, reštrukturalizácia alebo dlžník vstúpi do likvidácie, prihlásiť pohľadávku štátu do príslušného konania bez zbytočného odkladu, resp. v zákonom ustanovenej lehote. 

Tieto opatrenia sa vzťahujú na všetky pohľadávky štátu, t.j. aj na už existujúce pohľadávky štátu. Lehoty na plnenie opatrení by sa na vymoženie existujúcich pohľadávok štátu mali vzťahovať primerane, napr. odo dňa schválenia uznesenia vlády Slovenskej republiky. 

Vedenie evidencie 
V rámci efektívnejšieho vymáhania pohľadávok štátu sa navrhuje zaviesť osobitnú evidenciu pohľadávok štátu po lehote ich splatnosti. Obsahom evidencie bude najmä označenie dlžníka (v prípade fyzickej osoby – meno, priezvisko a obec, resp. mesto trvalého pobytu, v prípade právnickej osoby - obchodné meno a sídlo), výška pohľadávky štátu, právny titul vzniku pohľadávky štátu, deň splatnosti pohľadávky. 

Aj keď zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve prikazuje správcom viesť účtovníctvo a inventarizáciu pohľadávok po celý čas od ich vzniku až do jej zániku, prax ukazuje, že množstvo najmä malých pohľadávok je zaúčtovaných a zdokladovaných nesprávne, ak vôbec, v dôsledku čoho dochádza často k ich premlčaniu. Na efektívne vymáhanie pohľadávok štátu bude potrebné sprísnenie povinnosti vedenia účtovníctva pohľadávok v správe štátu. Vedenie osobitnej evidencie pohľadávok predpokladá aj podrobnú systematizáciu podľa rôznych kritérií: napríklad triedenie pohľadávok do lehoty splatnosti a po lehote splatnosti, triedenie pohľadávok podľa spôsobu ich zabezpečenia, delenie pohľadávok na tuzemské a zahraničné, na úročené a neúročené pohľadávky, podľa koeficientu ich vymožiteľnosti a podobne. 

Vyhláška Ministerstva spravodlivosti SR č. 492/2004 Z. z. o stanovení všeobecnej hodnoty majetku v znení neskorších predpisov.

Monitorovanie a zverejňovanie
Monitorovanie a zverejnenie na internetových stránkach nesplatených pohľadávok bude mať trojaký efekt. Monitorovanie nesplatených pohľadávok v súvislosti s vyššie spomenutou systematizáciou pohľadávok môže napomôcť k prehľadu o celkovej hodnote pohľadávok štátu. Dlžník často ani nevie, že správca proti nemu vedie pohľadávku a že mu odkladaním plnenia zbytočne narastajú úroky z omeškania. Túto skutočnosť potvrdzuje aj nedávny príklad Sociálnej poisťovne, ktorá sa rozhodla na internete zverejniť mená všetkých dlžníkov, ktorí jej dlžia na poistnom. Na strane druhej sú dlžníci, ktorí sú si naopak vedomí svojej pohľadávky, avšak často sa spoliehajú, že sa ich dlh premlčí. Zavedením monitorovania a zverejňovania by existovala verejná informácia o tom, aká doba uplynula od splatnosti pohľadávky. 

Navrhuje sa zverejnenie dlžníka, voči ktorému správca eviduje nezaplatenú pohľadávku, na internetovej stránke správcu, ak odo dňa splatnosti pohľadávky štátu uplynul viac ako jeden mesiac. Prostredníctvom zverejňovania dlžníkov na internetovej stránke sa vytvorí tlak na dobrovoľné uhradenie pohľadávky zo strany dlžníka. Toto opatrenie si však vyžaduje úpravu príslušných právnych predpisov na zabezpečenie ochrany osobných údajov fyzických osôb.

Uplatňovanie sankcií
Správca majetku štátu je spoločne s istinou povinný uplatniť a vymáhať voči dlžníkovi aj príslušenstvo, napr. úrok alebo poplatok z omeškania, zmluvnú pokutu, penále (okrem pohľadávok štátu vzniknutých z rozhodnutí súdov v správnom konaní). Ak nie je úrok alebo poplatok z omeškania dohodnutý v zmluve alebo ide o pohľadávky štátu, ktoré zo zmluvy nevznikli, uplatňuje sa úrok alebo poplatok z omeškania podľa nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 87/1995 Z. z. ktorým sa vykonávajú niektoré ustanovenia Občianskeho zákonníka v znení neskorších predpisov. Takisto je potrebné posilniť sankčný mechanizmus v prípade neplnenia zmluvných povinností. Zmluvné pokuty by sa mali stať podstatnými náležitosťami zmluvných dokumentov pri peňažných či nepeňažných plneniach. 

Ostatné postupy správcu pohľadávok
Správcovia pohľadávok budú musieť aktívnejšie postupovať voči dlžníkom. Navrhuje sa, aby správca v záujme urýchlenia vymoženia pohľadávky štátu dvakrát písomne vyzval dlžníka na jej úhradu odo dňa splatnosti. Prostredníctvom výziev adresovaných dlžníkovi sa vytvorí ďalší nástroj na dobrovoľné uhradenie pohľadávky štátu zo strany dlžníka.

Ak dlžník, napriek výzvam správcu, neuhradí pohľadávku štátu, na ktorú neexistuje exekučný titul (zo zmlúv, bezdôvodného obohatenia, nároku na náhradu škody atď.), navrhuje sa, aby správca v rámci troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu vykonal všetky kroky smerujúce k získaniu exekučného titulu (§ 41 zákona č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov), t.j. podal návrh na súd, resp. zabezpečil exekučný titul inou formou, napr. notárskou zápisnicou. 

Ak dlžník, napriek výzvam správcu, neuhradí pohľadávku štátu, na ktorej vymáhanie existuje exekučný titul (rozhodnutia súdov, rozhodnutia správnych orgánov atď.), navrhuje sa, aby správca do štyroch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu podal návrh na jej nútený výkon. Správcovia realizujú nútený výkon vymáhania pohľadávok štátu podľa osobitných predpisov. Nútený výkon rozhodnutia je možné realizovať podľa zákona č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov, zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov a zákona č. 527/2002 Z. z. o dobrovoľných dražbách a o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti v znení neskorších predpisov za predpokladu, že pohľadávka štátu je zabezpečená záložným právom.

Ďalšie opatrenia na zlepšenie činnosti správcu pri správe pohľadávok štátu: 

1.	najneskôr do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu vydať rozhodnutie           o trvalom upustení od vymáhania pohľadávky štátu, ak by vzhľadom na jej výšku bolo vymáhanie nehospodárne (nepatrné pohľadávky štátu) alebo zo všetkých okolností by bolo zrejmé, že ďalšie vymáhanie pohľadávky štátu by bolo neúspešné, 
2.	ak je dlžník ochotný uhradiť pohľadávku štátu, avšak z vážnych dôvodov nemôže pohľadávku hneď uhradiť, uzavrieť dohodu o splátkach, resp. dohodu o odklade platenia, ak sú splnené zákonné podmienky, a to do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu,
3.	najneskôr do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu odpustiť dlh, ak sú splnené zákonné podmienky, 
4.	v prípade nezaplatenia nájomného alebo úhrad za plnenia poskytované v súvislosti               s nájmom za dlhší čas ako tri mesiace, odstúpiť od zmluvy a následne uplatniť pohľadávku štátu  vyššie uvedeným postupom.

Ad 1. Za nepatrné možno považovať také pohľadávky štátu, ktorých vymáhanie vzhľadom na ich výšku nie je pre správcu hospodárne. Správca nepatrných pohľadávok štátu by mal vydať rozhodnutie o trvalom upustení od vymáhania pohľadávky štátu podľa § 6a ods. 6 zákona o správe majetku štátu, a to najneskôr do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky. Takisto by mal postupovať aj vtedy, ak bude zo všetkých okolností zrejmé, že ďalšie vymáhanie pohľadávky by bolo neúspešné, napr. z dôvodu zmeškania lehoty na uplatnenie pohľadávky v konkurznom konaní, zániku dlžníka, atď. V určenej lehote by mal správca dlžníka minimálne dvakrát vyzvať na jej dobrovoľné uhradenie. 

Ad 2. Správca môže s dlžníkom uzavrieť dohodu o splátkach podľa § 6a ods. 2 zákona o správe majetku štátu, resp. dohodu o odklade platenia § 6a ods. 3 zákona o správe majetku štátu. Ide hlavne o situácie, keď dlžník nie je schopný naraz a v lehote splatnosti zaplatiť a uzná dlh čo do dôvodu a výšky. Správca musí prihliadať aj na majetkové záujmy Slovenskej republiky, napr. rozvrhnúť splácanie pohľadávky štátu na čo najkratšie obdobie. Ak správca dohodu s dlžníkom neuzavrie do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu, mal by pokračovať vo vymáhaní pohľadávky štátu. 

Ad 3. Správca by mal najneskôr do troch mesiacov odo dňa splatnosti pohľadávky štátu odpustiť dlh podľa § 6a ods. 9 zákona o správe majetku štátu, ak sú splnené zákonné podmienky. Ak správca v tejto lehote neodpustí dlh, mal by pokračovať vo vymáhaní pohľadávky štátu.

4.2	Koncepcia centralizovaného vymáhania pohľadávok po lehote splatnosti

Tento materiál nemá za cieľ vymenovať všetky podmienky a postupy na zvýšenie efektívnosti vymáhania pohľadávok štátu, ale len vymedziť základné postupy, ktoré je možné realizovať hneď, bez zmeny legislatívneho prostredia. V rámci jednotlivých rezortov by bolo vhodné určiť aj vlastné opatrenia na efektívnejšie vymáhanie pohľadávok štátu, hlavne riešiť špecifické situácie, na ktoré nie je možné v plnej miere aplikovať opatrenia podľa tohto materiálu. Správcom, ktorí nie sú personálne a ani odborne vybavení na vymáhanie pohľadávok štátu, by sa malo umožniť preniesť povinnosti spojené s vymáhaním pohľadávky štátu na svoj nadriadený orgán alebo zriaďovateľa zmluvou o prevode správy pohľadávky štátu. 

Podľa Programového vyhlásenia vlády SR sa má „zásadne zvýšiť efektívnosť vymáhania pohľadávok štátu jednotným koordinovaným postupom v gescii ministerstva financií“. Vymáhanie pohľadávok z výberu daní a odvodov a iných pohľadávok štátu po lehote splatnosti centralizovanou formou znamená zmenu zákona o správe majetku štátu a ďalších dotknutých právnych predpisov. 

Vymáhanie pohľadávok verejného sektora, ktoré je založené na koncepcii centralizovaného vymáhania týchto pohľadávok prostredníctvom jednej, na tento účel založenej inštitúcie, nie je v rámci Slovenskej republiky novým javom. Pilotným modelom bolo postúpenie pohľadávok Daňového riaditeľstva a Colného riaditeľstva na Slovenskú konsolidačnú, a.s. (ďalej len „SKo“). 

Vecou ďalších diskusií zostávajú otázky ako napríklad minimálna výška pohľadávok štátu, ktoré sa budú centralizovane vymáhať špecializovanou inštitúciou, postup v prípade stretu pohľadávok voči rovnakým dlžníkom, spôsob riešenia odpredaja zmluvných pohľadávok štátu v závislosti od ich ocenenia, rozsah právomocí špecializovanej inštitúcie poverenej správou pohľadávok a podobne. 

5.	Záver

Na základe popísaných opatrení na zvýšenie efektívnosti správy iných pohľadávok štátu a návrhu  koncepcie jednotnej správy pohľadávok štátu je potrebné 
•	okamžite začať uplatňovať opatrenia zefektívnenia správy iných pohľadávok štátu správcami pohľadávok (viď 4.1.2),
•	pripraviť legislatívnu úpravu, ktorá by sústredila veriteľské postavenie viacerých subjektov do jednej inštitúcie (špecializovanej inštitúcie) a ktorá by zjednocovala princípy správy a vymáhania pohľadávok štátu a pohľadávok iných subjektov verejnej správy. Skúsenosti z praxe totiž ukazujú, že podmienky výkonu správy pohľadávok v sektore verejnej správy sú rozdielne v závislosti od právneho predpisu, ktorý vymedzuje  pôsobnosť a činnosť príslušnej inštitúcie.

Podľa § 148 ods. 4 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení môže Sociálna poisťovňa písomnou zmluvou previesť vymáhanie pohľadávok uvedených v § 179 ods. 1 písm. f) okrem pohľadávok uvedených v § 149 ods. 12 na inú právnickú osobu dňom právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bola pohľadávka predpísaná. Podľa § 29 ods. 9 zákona č. 91/1992 Z. z. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby môže Fond národného majetku postúpiť svoje pohľadávky voči nadobúdateľom privatizovaného majetku verejnou súťažou alebo na základe verejnej dražby.