Informácia
o výsledkoch hospodárenia podnikov v pôsobnosti 
Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky
za roky 2009 – 2010 a finančný plán na roky 2011 až 2014

	Ministerstvo životného prostredia SR (MŽP SR) vykonáva zakladateľskú funkciu štátu v Slovenskom vodohospodárskom podniku, š. p., Banská Štiavnica, Vodohospodárskej výstavbe, š. p. Bratislava a Moldavskom recyklačnom podniku Moldava nad Bodvou.
Uznesením Okresného súdu Košice I sp. zn. 31K/7/2001 zo dňa 9. 3. 2011, zverejnenom v Obchodnom vestníku dňa 16. 3. 2011 bol na majetok Moldavského recyklačného podniku, š. p. Moldava nad Bodvou vyhlásený konkurz vzhľadom na vysoké zadĺženie podniku voči financujúcej banke, obchodným partnerom, štátnym inštitúciám, inštitúciám spravujúcim odvodové fondy aj voči zamestnancom.

Vodohospodárska výstavba, š. p. Bratislava (VV, š. p.)
Zásadným determinujúcim faktorom ovplyvňujúcim hospodárenie VV, š. p. je skutočnosť, že podnik dosahuje svoje tržby predovšetkým z výroby a predaja elektriny a súvisiacich produktov (podporné služby), pričom tieto tržby predstavujú 91 až 95 % všetkých výnosov podniku.
Výška tržieb, ktoré sú rozhodujúcim t.j. takmer výlučným príjmom podniku, je ovplyvňovaná najmä týmito externými faktormi, ktoré podnik nie je schopný nijakým spôsobom ovplyvniť:
•	klimatické podmienky a množstvo disponibilnej vody a prietoky vo vodných tokoch (Dunaj, Váh),
•	vývoj ceny silovej elektriny na trhu,
•	potreba a spôsob nákupu podporných služieb (ďalej len „PpS“) a regulačnej elektriny u prevádzkovateľa prenosovej sústavy. 
•	VV, š.p., nemá možnosť ovplyvniť cenovú politiku a vývoj cien elektriny a PpS v spoločnosti Slovenské elektrárne, a.s. (SE), ani kontrahované objemy podporných služieb (na základe Zmluvy o prevádzke Vodných elektrární Gabčíkovo z 10. marca 2006, SE, a.s., je výrobcom a zabezpečuje predaj elektriny a podporných služieb z elektrární Vodné dielo Gabčíkovo (VDG), pričom VV, š.p., prináleží z tejto činnosti 65 % tržieb). 
Okrem vyššie spomenutých výnosov vstupujú zásadným spôsobom do hospodárenia VV, š.p., aj vynaložené náklady, ktoré podmieňujú plynulú a bezpečnú  prevádzku vodných diel, a čiastočne aj výrobu elektriny vo vodných elektrárňach k nim prislúchajúcich.
Finančné toky podniku sú okrem vyššie uvedeného významnou mierou ovplyvňované aj prioritnou úlohou v oblasti financovania,  a to zabezpečením bezproblémového splácania návratných finančných výpomocí, ktoré podniku poskytlo Ministerstvo financií SR na preklenutie pôvodných zahraničných úverových liniek čerpaných za účelom výstavby vodných diel. Podnik má uzatvorené dve zmluvy o návratných finančných výpomociach, pričom záväzok z nich predstavuje  objem  359 742 107 Eur, splatný v dohodnutých splátkach do 31. 12. 2021.  Splácanie týchto záväzkov predstavuje od 25,38 % do 32,32 % z disponibilných finančných príjmov v sledovaných rokoch. 

Tabuľka č. 1: Rozhodujúce príjmy a výdavky v €

Podnik má podrobne spracovaný plán opráv a údržby, ktorý vychádza z platných predpisov, manipulačných poriadkov a zistení technicko – bezpečnostného dohľadu nad vodnými stavbami. Aby zabezpečil bezporuchovú, plynulú a bezpečnú prevádzku oboch vodných diel (VDG a Vodné dielo Žilina), mal by vynakladať primerané množstvo finančných prostriedkov na tieto opravy a údržbu. 
Bežné prevádzkové výdavky podniku (prevažne opravy, údržba a prevádzka vodných diel) v jednotlivých rokoch sú na úrovni od 3,67 % do 4,44 % z hodnoty obstarávacej ceny majetku, čo je výrazne pod minimálnou odporúčanou úrovňou 5 %, napriek tomu však predstavujú tieto výdavky 32,79 % až 47,74 % z celkových príjmov podniku. Výšku týchto nákladov ovplyvňujú aj zmluvy so Slovenským vodohospodárskym podnikom, š.p. o prevádzke a nájme, z ktorých od roku 2011 vyplýva pre VV, š.p., povinnosť ročnej platby vo výške cca 20 mil. Eur. Vzhľadom na dlhoročnú prevádzku vodných diel (VDG viac ako 18 rokov, VDŽ viac ako 14 rokov) a s tým súvisiacu opotrebovanosť, nie je možné v oblasti údržby a opráv kalkulovať s realizáciou úspory, nakoľko by mohlo dôjsť k havarijným stavom.
Výkon opráv a údržby na minimálnej akceptovateľnej hranici, spolu so skutočnosťou, že v minulosti sa do potrebných modernizácií a rekonštrukcií vodných diel investovalo len v obmedzenej výške, je príčinou plánovaného rastu investícií v ďalších rokoch. Je však nevyhnutné poznamenať, že aj napriek zvýšenej potrebe finančných prostriedkov, ktorá je podrobne zachytená v „Správe o technickom stave objektov Vodného diela Gabčíkovo a v návrhoch ďalšieho riešenia“, podnik si môže dovoliť investície v príslušnom roku len na úrovni výšky plánovaných odpisov. Takmer všetky plánované investície sú vynútené z nasledujúcich dôvodov:
•	koniec životnosti a strata spoľahlivosti, predovšetkým technologických objektov VDG,
•	obnova funkcie a potreba sprevádzkovania niektorých objektov,
•	zvýšenie bezpečnosti a spoľahlivosti objektov.
VV, š. p. vykazovala v rokoch 1996 – 2000 permanentné straty, nakoľko nemala zabezpečené zdroje financovania a výnosy predovšetkým z Vodného diela Gabčíkovo (Slovenské elektrárne, a.s., odmietali platby), prehlbovala sa zadlženosť podniku, podnik nebol schopný splácať svoje záväzky a akumulovaná neuhradená strata k 31. 12. 2001 dosiahla sumu 239 058 422 EUR. V nasledujúcich rokoch dosahované zisky boli použité predovšetkým na umorovanie tejto straty a k 31. 12. 2010 vykazuje podnik výsledok hospodárenia minulých rokov – neuhradenú stratu vo výške 9 260 831 EUR. 
Výnosy a s nimi súvisiace príjmy podniku sú v plnej miere závislé od faktorov, ktoré podnik nevie ovplyvniť. Predovšetkým je to cena elektriny, ktorá v minulých rokoch významne kolísala. Kým v roku 2008 dosahovala priemerná cena na Vodnom diele Gabčíkovo čiastku 59,60 Eur/MWh, v roku 2009 to bolo už 60,47 Eur/MWh a medziročný nárast cien silovej elektriny predstavoval až 22,06 %, v roku 2010 nastal výrazný medziročný pokles cien o 21,94 %. Taktiež v oblasti priemerných cien za silovú elektrinu z Vodného diela Žilina zaznamenávame obdobnú tendenciu vývoja cien ako u Vodného diela Gabčíkovo. Medzi rokmi 2007 a 2008 výrazný nárast o 24,97 % (2007 priemerná cena 47,25 Eur/MWh, 2008 priemerná cena 59,05 Eur/MWh) a následne v roku 2010 pokles o 19,35 %. Napriek všeobecným očakávaniam rastu cien elektriny v roku 2011, avizoval výrobca Slovenské elektrárne, a.s., v  máji 2011, pokles predpokladanej priemernej ceny na úroveň 46,10 Eur/MWh, aj keď plán na rok 2011 počíta s cenou za 1 MWh 46,60 Eur. 
Vývoj za prvých päť mesiacov roka 2011 naznačuje, že medziročný prepad v tržbách za vlastné výkony a tovar viažucich sa na predaj elektriny a súvisiacich služieb bude ešte vyšší, ako to predpokladal podnikateľský plán na rok 2011, a to nielen z dôvodu nižšej očakávanej jednotkovej ceny, ale aj z dôvodu nepriaznivých hydrologických podmienok aj na Váhu a Dunaji. Nedostatok vody v dôsledku miernej zimy a slabých zrážok najmä v jarných mesiacoch spôsobil výpadok plánovaných tržieb za prvých 5 mesiacov roka vo výške 5 567 843 Eur.
Napriek týmto skutočnostiam podnik pristúpil k tvorbe plánu v rokoch 2012 až 2014 na úrovni ako je uvedená v nasledujúcej tabuľke, teda značne optimisticky. 
Tabuľka č. 2 Jednotkové ceny (v €) a množstvá dodanej elektriny (v MWh)

*od roku 2012 je kalkulovaný  medziročný nárast jednotkovej ceny na úrovni inflácie (predikcia MF SR – Východiská ŠR 2012 – 2014)
** od roku 2012 je plánovaná dodávka elektriny na úrovni priemerného množstva za obdobie prevádzky vodných elektrární
V prípade, ak by trend vo vývoji cien pokračoval tak, ako to bolo zaznamenané v roku 2010 a ako to naznačuje rok 2011, resp. ak by v dôsledku pokračujúcich nepriaznivých hydrologických podmienok dodávky silovej elektriny boli nižšie, ako sú plánované, dá sa očakávať, že aj napriek zavedeniu krízových opatrení, podnik nebude dosahovať plánované zisky. Pokles zisku v dôsledku ktorejkoľvek z týchto skutočností by si zároveň vynútil aj zásahy do investičných plánov a posunutie niektorých plánovaných investícií do ďalších rokov. V nákladovej oblasti by podnik bol prinútený pristúpiť k úspornému režimu len na takej úrovni, aby neohrozil bezpečnú a plynulú prevádzku, čo v prípade, ak by podnik nemal vytvorenú  dostatočnú finančnú rezervu pre takého situácie, bolo takmer nemožné.
Ukazovatele v členení v súlade s požiadavkami uznesenia vlády č. 253/2011 sa nachádzajú v prílohe č. 1 tohto materiálu.

Príloha č. 1
Ukazovatele v zmysle uznesenia vlády č. 253/2011

Príloha č. 2
Stav návratných finančných výpomocí MF SR

Zmluva zo dňa 27.11.2002 – finančný záväzok  VV, š.p. vo výške 243,5 mil. Eur

Zmluva zo dňa 20.12.2006  - finančný záväzok VV, š.p. vo výške 178,2 mil. Eur

Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. Banská  Štiavnica (SVP, š. p.)
SVP, š. p. je podnik založený na základe o štátnom podniku ako podnik na zabezpečovanie a plnenie verejnoprospešných činností v záujme štátu, najmä v oblasti ochrany a hospodárenia s vodou, správy vodohospodársky významných a drobných vodných tokov a protipovodňovej ochrane občanov a majetku SR. 
Podnik spravuje rozsiahly majetok štátu v hodnote viac ako 1,2 mld. €, z toho 32 217 km vodných tokov s celkovou plochou povodí 49 015 km2, 3 135 km hrádzí, 277 vodných nádrží s objemom 1,9 mld. m3, 72 čerpacích staníc vnútorných vôd, atď. 
Z tohto dôvodu nemôžeme posudzovať podnik len z pohľadu efektívneho podnikania, ale musíme naň hľadieť ako na podnik založený vo verejnom záujme. Štát, pokiaľ deleguje na SVP, š. p. práva a povinnosti v zmysle platnej legislatívy musí na tieto povinné činnosti pravidelne (každoročne) prideľovať potrebné finančné prostriedky. Potreba finančných prostriedkov bola krytá z vlastných zdrojov podniku, čím sa obmedzovala činnosť, na ktorú boli pôvodne určené, t. j. na úhradu ekonomicky oprávnených nákladov.

Prehľad neregulovaných a regulovaných platieb 
A. Neregulované platby
Úhrada neregulovaných platieb sa uskutočňuje, resp. mala by sa uskutočňovať na základe nariadenia vlády SR č. 755/2004 Z. z., ktorým sa ustanovuje výška neregulovaných platieb. SVP, š. p. tieto platby využíva  na udržiavanie splavnosti vodných ciest, využívanie vôd na plavbu a iné služby vo verejnom záujme, akou je napr. aj protipovodňová ochrana. Tieto prostriedky sú účelovo viazané a sú uhrádzané z rozpočtovej kapitoly MŽP SR 

Prehľad neregulovaných platieb (v tis. €)	
Rok	Skutočne vynaložené náklady na neregulované platby	Poukázané zo ŠR na neregulované platby	Rozdiel	
2008	27 255,97	25 964,17	- 1 291,80	
2009	24 053,20	3 987,45	- 20 065,75	
2010	21 407,24	0,00	- 21 407,24	
Spolu	72 716,41	29 951,62	- 42 764,79	

B.	Regulované platby
Regulovanými platbami je spoplatnené využívanie vôd, vodohospodárske služby v oblasti odberu povrchových vôd, využívanie hydroenergetického potenciálu vody a odber energetickej vody. Cenovú reguláciu vykonáva Úrad pre reguláciu sieťových odvetví (ÚRSO).

Celkový objem tržieb za regulované platby (v tis. €)	
Regulované platby	Skutočnosť 2007	Skutočnosť 2008	Skutočnosť 2009	Skutočnosť 2010	
výnosy za povrchovú vodu	20 735,91	24 654,87	21 822,08	22 896,49	
výnosy za energetickú vodu	278,33	205,50	330,90	533,12	
výnosy za hydroenergetický potenciál	25 415,54	25 233,99	27 883,65	38 775,42	
Spolu	46 429,78	50 094,36	50 036,63	62 205,03	
Rozhodujúci vplyv na výnosy majú tržby za spoplatnenie využívania hydroenergetického potenciálu vodných tokov, ktoré v roku 2010 vykázali vysoký nárast v súvislosti s tým, že uvedený rok bol zrážkovo nadpriemerný. Efekt zo zvýšenia bol prakticky anulovaný zvýšenými nákladmi v spojitosti s riešením následkov povodní.
V súvislosti s reguláciou cien vodohospodárskych služieb upozorňujeme na skutočnosť, že v pripravovaných vyhláškach o regulácii cien vodohospodárskych služieb ÚRSO navrhuje nahradiť doteraz platné „pevné ceny“ „maximálnymi cenami“. 
Stanovenie maximálnej ceny povrchovej vody, hydroenergetického potenciálu a energetickej vody prináša riziko výrazného poklesu tržieb pre SVP, š. p., nakoľko v prípade rokovaní s odberateľmi o cene je postavenie SVP, š. p. ako poskytovateľa produktu výrazne znevýhodnené nemožnosťou okamžitého zamedzenia odberov povrchovej a energetickej vody a využívania hydroenergetického potenciálu, čo môže potenciálne viesť k novým nárokom na štátny rozpočet na krytie straty ročne v sume cca 17,5 mil. eur. SVP š. p. ako podnik zriadený na uspokojovanie verejnoprospešných záujmov nemá možnosť vykryť túto stratu z komerčných aktivít.

Zapojenie prostriedkov štátneho rozpočtu do financovania podniku

V rokoch 2008 – 2010  boli zo štátneho rozpočtu vynaložené nasledovné prostriedky:

Finančné prostriedky poskytnuté SVP, š.p. zo štátneho rozpočtu (v tis. €)	
 	2008	2009	2010	
Bežné výdavky	27 009,81	5 652,42	28 766,30	
 - protipovodňové opatrenia (opravy a údržba)	23 906,15	3 987,45	0	
 - zabezpečovacie práce	713,69	1 664,97	28 766,30	
 - implementácia rámcovej smernice o vode	331,94	0	0	
 - neregulované platby	2 058,02	0	0	
Kapitálové výdavky	10 346,54	0	0	
 - protipovodňové opatrenia	10 346,54	0	0	
Spolu bežné a kapitálové výdavky	37 356,35	5 652,42	28 766,30	

V roku 2010 bol celý objem transferov zo štátneho rozpočtu použitý na povodňové zabezpečovacie práce pri vyhlásených II. a III. stupňoch povodňovej aktivity.

Vývoj hospodárenia podniku v rokoch 2008 – 2010
Vývoj výnosov a nákladov z hospodárskej činnosti SVP, š. p. (v tis. €)	
 	2008	2009	2010	
Výnosy celkom	124 895,80	99 477,69	133 284,45	
 z toho:   tržby za vlastné výrobky	53 697,84	54 444,45	66 551,57	
               tržby z predaja služieb	20 651,46	20 242,86	21 208,38	
 Náklady celkom	108 836,12	100 202,59	128 918,43	
 z toho: osobné náklady	56 473,11	54 490,51	58 296,45	

Nasledujúca tabuľka  ukazuje vývoj hospodárskeho výsledku v rokoch 2008 - 2010. V roku 2008 bol dosiahnutý kladný hospodársky výsledok len vplyvom dotácií zo štátneho rozpočtu, ktoré bez zabezpečovacích prác dosiahli 36,6 mil. €. 

Ukazovateľ	2008 	2009	2010	
Výsledok hosp. z hospodárskej činnosti	16 060	- 725	4 366	
Výsledok hospodárenia z finančnej činnosti	- 6 099	- 555	- 416	
Daň z príjmov z bežnej činnosti – splatná	0	0	0	
Daň z príjmov z bežnej činnosti – odložená	8 061	7 750	6 095	
Výsledok hosp. z bežnej činnosti po zdanení	1 900	- 9 030	– 2145	
Mimoriadne výnosy	15	0	41	
Výsledok hospodárenia za účtovné obdobie	1 915	- 9 030	- 2 104	

Na celkových nákladoch podniku sa rozhodujúcou mierou podieľajú osobné náklady. Počet zamestnancov SVP, š.p. sa vyvíjal v rokoch 2006 – 2010 nasledovne:

Vývoj počtu zamestnancov v SVP, š.p.	
Počet zamestnancov	2006	2007	2008	2009	2010	
	4097	3922	3708	3667	3664	

V súčasnosti podnik v rámci racionalizačných opatrení prehodnocuje normopočetné stavy pracovníkov a spolu s realizovanými technickými opatreniami sa očakáva zníženie počtu zamestnancov cca o 200 s premietnutím úspory mzdových a sociálnych nákladov do finančných plánov na roky 2012-2014.

Plán na rok 2011 a východiská  pre finančný plán podniku na roky 2012 - 2014
Rok 2011
Pri stavbe finančného plánu a rozpočtu na rok 2011 sa vychádzalo z reálnych možností podniku determinovaných tým, že v rozpočte kapitoly MŽP SR neboli pre SVP, š. p. vyčlenené žiadne prostriedky na financovanie verejnoprospešných služieb (tzv. neregulované platby), nulovej dotácie z Environmentálneho fondu na zisťovanie stavu kvality vôd a vyberanie poplatkov za odber podzemných vôd na území Slovenskej republiky, z nulových kapitálových dotácií na obnovu techniky, z dlhodobo klesajúcej úrovne odberu povrchovej vody a zo schválenej úrovne regulovaných cien, ktorých nárast je podstatne nižší ako sú plánované indexy rastu výrobných cien pre rok 2011. Taktiež bolo nutné zohľadniť aspoň minimálnu výšku prostriedkov na údržbu a opravy majetku podniku v rozsahu 10 mil. €, pričom sa vychádzalo z maximalizovania výkonov vlastnými kapacitami a minimalizovaním externých nákladov. 
Takto nastavený plán predstavuje značné riziko defaultu a crossdefaultu vo financovaní podniku. Podnik realizuje rad racionalizačných opatrení, ktorých pozitívny dopad bol pre rok 2011 vyčíslený v sume 3,5 mil. €. 
V prípade, že sa nepodarí zabezpečiť výdavky zo štátneho rozpočtu v súlade s platnou legislatívou vo výške minimálne 26,8 mil. €, podnik nebude schopný realizovať svoje činnosti a hrozí finančný kolaps podniku.
Bežné výdavky vo výške 26,8 mil. € na neregulované platby a výkony vo verejnom záujme v roku 2011 by riešili financovanie základných rozpočtovaných prevádzkových nákladov, zabezpečovali by primeraný výkon povinných činností podniku okrem investičných potrieb a odvrátili by platobnú a finančnú neschopnosť podniku. Tieto prostriedky však nezabezpečia primeraný rozsah plnenia protipovodňových preventívnych opatrení a znížia úroveň plnenia protipovodňovej ochrany štátu. 

Roky 2012 - 2014
Základnými východiskami pre tvorbu finančného plánu na roky 2012 – 2014 sú:
1.	vybilancované vlastné hospodárenie, t. j. nulový výsledok hospodárenia pred zdanením,
2.	uhrádzanie nákladov na financovanie verejnoprospešných služieb vo výške cca 30 mil. eur ročne (tzv. neregulované platby)
3.	racionalizačné opatrenia v oblasti živej práce 
4.	nárast priemernej mzdy vo výške 50 % indexov nominálneho rastu priemernej mzdy za hospodárstvo SR pre príslušný rok, uvažovaných vo východiskách štátneho rozpočtu,
5.	nárast tržieb a nákladov v zmysle indexu výrobných cien (priem. rast - tuzemsko) pre príslušný rok,
6.	financovanie investícií z fondov EÚ a spolufinancovaním zo štátneho rozpočtu.
Pozitívny dopad racionalizačných opatrení v rokoch 2012 – 2014 v oblasti nákladov a výnosov sa odhaduje na sumu 12,2 mil. € ročne. Na financovanie verejnoprospešných služieb (tzv. neregulované platby) pre rok 2012 je potrebných 42 mil. €, z toho na preventívne protipovodňové opatrenia 37,7 mil. € a na udržiavanie splavnosti vodných tokov 4,3 mil. €.
Rizikami pre takto nastavené finančné plány sú najmä nepriaznivé zmeny v regulačnom prostredí vodohospodárskych služieb, havarijné stavy na vodohospodárskom majetku v dôsledku dlhodobého neplnenia normatívov opráv, výpadky tržieb v prípade hydrologicky nepriaznivého vývoja klímy, nové požiadavky vyplývajúce z európskej a slovenskej legislatívy nekryté štátnym rozpočtom a prípadné prehraté súdne spory.
Záverom možno konštatovať, že vzhľadom na to, že do cien regulovaných vodohospodárskych služieb nie je možné premietnuť náklady na neregulované služby a na viacročnú absenciu výdavkov zo štátneho rozpočtu na protipovodňovú ochranu a zabezpečovanie plavby, podnik sa dostal do nepriaznivej finančnej situácie, ktorá ohrozuje jeho fungovanie. 
Konkrétne dopady na fungovanie podniku v prípade nulových výdavkov zo ŠR:
-	podnik nedokáže zabezpečiť ani fundamentálnu údržbu a opravy vodohospodárskeho majetku štátu vo svojej správe,
-	podnik nedokáže zabezpečiť účinnú protipovodňovú ochranu v súlade s platnými právnymi predpismi,
-	podnik nedokáže zabezpečiť financovanie všetkých prevádzkových nákladov, najmä nákladov personálnych,
-	podnik nedokáže zabezpečiť spolufinancovanie investičných akcií financovaných z EÚ fondov,
-	bude potrebné a nevyhnutné zastaviť všetky rozostavané investície z minulých rokov, ktoré sú už aj tak v tejto dobe výrazne poddimenzované,
-	bude nevyhnutné pristúpiť k skráteniu bežnej týždňovej pracovnej doby väčšiny pracovníkov podniku na tri dni v týždni, resp. bude potrebné postupne pristúpiť k hromadnému prepúšťaniu zamestnancov SVP. Takéto opatrenie by však ďalej viedlo ku kolapsu podniku a nezabezpečovaniu povinných činností najmä v oblasti správy tokov a protipovodňovej ochrany.
Zabezpečenie finančných prostriedkov vo výške cca 30 mil. € ročne by umožňovalo podniku zabezpečovanie jeho základných funkcií a odstránenie permanentnej hrozby defaultu vo financovaní podniku, avšak nezabezpečí primeraný rozsah protipovodňových preventívnych opatrení a dlhodobo zníži protipovodňovú ochranu štátu.
Zabezpečenie bežných výdavkov vo výške cca 30 mil. € ročne a cca 50 mil. € kapitálových výdavkov by riešilo financovanie základných rozpočtovaných prevádzkových nákladov, zabezpečovalo primeraný výkon povinných činností podniku, vrátane investičných potrieb podniku v súlade so stratégiami v oblasti preventívnych protipovodňových opatrení, aj keď nie v optimálnom rozsahu, ako aj zabezpečenie primeranej údržby a opráv vodohospodárskeho majetku.