(Návrh)

Národný plán 
riadenia kontroly hraníc Slovenskej republiky
na roky 2011 až 2014

Bratislava 2011

Obsah:
Úvod
1. Účel a cieľ dokumentu                                                                                                          4
2. Centralizované riadenie a personálne zabezpečenie kontroly hraníc Slovenskej                	7
    republiky

1. Činnosti v tretích krajinách, najmä v krajinách pôvodu                      	9  
    nežiaducej migrácie a tranzitných krajinách 

    1.1. Imigrační a styční dôstojníci                                                                                       9
    1.2. Poradcovia pre doklady v tretích krajinách               				     9
    1.3. Spracovanie žiadostí o udelenie víza                                                                          9
    1.4. Vízový informačný systém	                                            				     10
    1.5. Zber informácií zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí                                        12

2. Systematické opatrenia súvisiace s kontrolou vonkajších hraníc             13  Slovenskej republiky

    2.1. Význam kontroly vonkajšej hranice Slovenskej republiky v rámci                       13
           schengenského priestoru Európskej únie                                                                
        2.1.1. Hraničná kontrola                                                                                                13
        2.1.2. Hraničný dozor                                                                                                     14
        2.1.3. Ďalší vývoj v oblasti kontroly vonkajších hraníc Slovenskej republiky         15
                  v perspektíve prípravy nových schengenských štandardov v rámci IBM
       2.1.4. Opatrenia súvisiace s kontrolou vonkajšej hranice                                          16
                   2.1.4.1. Legislatívna oblasť (aplikácia Kódexu schengenských hraníc)         16
                   2.1.4.2. Technická kontrola vonkajších hraníc                                                 17
                   2.1.4.3. Fond pre vonkajšie hranice (Finančná oblasť)                                    18
        2.1.5. Malý pohraničný styk                                                                                           18
       2.1.6. Vykonávanie kontroly vonkajšej hranice SR na medzinárodných                   19
                 letiskách                                                                                          
        2.1.7. Spolupráca s Colnou správou Slovenskej  republiky pri kontrole              19 vonkajšej hranice Slovenskej  republiky                                                          
    2.2. Odhaľovanie trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou                           20
        2.2.1. Predmet a účel                                                                                                       21
3. Analýza rizík pre oblasť kontroly hraníc Slovenskej republiky               22
   3.1. Organizačné zabezpečenie analýzy rizík                                                                    22
   3.2. Hlavné úlohy na úseku analýzy rizík                                                                          23
   3.3. Využívanie informačných systémov v procese analýzy rizík                                    25

4. Medzinárodná spolupráca v oblasti kontroly hraníc Slovenskej              27    
     republiky
    4.1. Bilaterálna spolupráca Slovenskej  republiky                                                           27
    4.2. Operačná spolupráca s agentúrou FRONTEX                                                         27
    4.3. Spolupráca v rámci Európskej únie                                                                           30
    4.4. Regionálna spolupráca	                                                                                        32
    4.5. Medzinárodná spolupráca v boji proti nelegálnej migrácii	                             32
            4.5.1. Návratová politika (readmisie, vyhostenie, dobrovoľné návraty)                32
	4.5.2. Multilaterálna spolupráca v rámci medzinárodných organizácií                34
                4.5.2.1. Medzinárodné centrum pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD)         34
		 4.5.2.2. Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM)                                     35

5. Kontrolné opatrenia vo vnútrozemí Slovenskej republiky zamerané       36
    na dodržiavanie podmienok voľného pohybu 

       5.1. Realizácia opatrení súvisiacich s uplatňovaním schengenského acquis              36
             vo vnútrozemí Slovenskej republiky 
                5.1.1. Kompenzačné opatrenia vo vnútrozemí SR                                              36
                5.1.2. Kontrola zistenia legálnosti pobytu na území Slovenskej republiky       36
                 5.1.3. Nelegálne zamestnávanie cudzincov                                                          39
                 5.1.4. Odhaľovanie obetí obchodovania s ľuďmi                                               39
       5.2. Dočasné obnovenie kontrol na vnútornej hranici                                                 40

6. Vzdelávanie pre oblasť kontroly hraníc Slovenskej republiky                41

   6.1. Špecifiká vzdelávania v rámci riadenia kontroly hraníc Slovenskej republiky     41
   6.2. Policajné  vzdelávanie v oblasti schengenského priestoru                                        42
   6.3. Plánovanie vzdelávania, odborná príprava a špecializované vzdelávanie              42
          (schengen acquis, víza, cestovné doklady, nelegálna migrácia, azyl)
7. Záver	                                                                                                         44
     Zoznam použitých skratiek                                                                                              45

    Prílohy: 

1. Harmonogram úloh vyplývajúcich z „Národného plánu riadenia kontroly hraníc na roky 2011 až 2014“
2. Zoznam medzinárodných zmlúv a dohôd, právnych predpisov EÚ (napr. schengenské acquis) a vnútroštátnych právnych predpisov SR pre oblasť riadenia  kontroly hraníc, readmisiu a návrat
3. Vyčlenenie finančných prostriedkov 

   Úvod
     Európska únia (ďalej len „EÚ“) vytvára priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti medzi členskými štátmi. Jedným zo základných princípov jej spoločnej politiky v oblasti azylu, prisťahovalectva a kontroly vonkajších hraníc je solidarita a spravodlivosť nielen voči štátnym príslušníkom tretích krajín, ale aj k osobám bez štátnej príslušnosti, tak ako to upravuje článok 67 Zmluvy o fungovaní EÚ.
     EÚ má vytvorenú spoločnú politiku aj v oblasti hraničných kontrol, ktorá je upravená v článku 77 Zmluvy o fungovaní EÚ. Jej základným cieľom je zavedenie spoločných opatrení týkajúcich sa zabezpečenia absencie akýchkoľvek kontrol osôb, bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť pri prekročení vnútorných hraníc, zabezpečenie kontroly osôb a účinné monitorovanie prekračovania vonkajších hraníc, ako aj postupné zavádzanie integrovaného systému riadenia vonkajších hraníc (Integrated Border Management, ďalej len „IBM“).
     Slovenská republika (ďalej len „SR“) ako riadny člen EÚ a spoločného schengenského priestoru je povinná podieľať sa na plnení vyššie uvedených spoločných politík EÚ.
     1. Účel a cieľ dokumentu
     SR od vstupu do EÚ v roku 2004 vyvíjala aktívne úsilie stať sa súčasťou schengenského priestoru s cieľom zabezpečiť pre svojich občanov právo slobodného pohybu v rámci členských štátov EÚ bez kontrol na svojich vnútorných hraniciach. Pre dosiahnutie takéhoto významného cieľa musela SR splniť prísne predvstupové schengenské kritériá a obstáť v rámci schengenských hodnotení. SR sa podarilo splniť všetky kritéria v jednotlivých hodnotených oblastiach, pričom bola v rámci hodnotenia pripravenosti pozemnej hranice v roku 2007 vyhodnotená ako príklad pre ostatné členské štáty ako tzv. „best practices“ (najlepší postup).
     V správe o hodnotení pozemnej hranice sa okrem iného uvádza aj: „Situácia, čo sa týka využívania technických prostriedkov na monitorovanie hranice sa oproti prvému hodnoteniu vykonanom v roku 2006 zmenila veľkolepým spôsobom “.
      Proces vstupu SR do schengenského priestoru bol ukončený prijatím rozhodnutia Rady 2007/801/ES zo 6. decembra 2007 o úplnom uplatňovaní ustanovení schengenského acquis v Českej republike, Estónskej republike, Lotyšskej republike, Litovskej republike, Maďarskej republike, Maltskej republike, Poľskej republike, Slovinskej republike a Slovenskej republike, na základe ktorého boli dňom 21. decembra 2007 zrušené kontroly na vnútorných pozemných hraniciach SR. Kontroly vnútorných hraníc na letiskách boli zrušené dňom 30. marca 2008.
     SR sa vstupom do schengenského priestoru zaviazala, že bude plniť tzv. kompenzačné opatrenia ako náhrady za zrušenie kontrol na svojich vnútorných hraniciach. Kompenzačné opatrenia sú založené najmä na zabezpečení vysokého štandardu vykonávania kontroly svojich vonkajších hraníc, rozvoji efektívnej policajnej spolupráce, spoločnom postupe v oblasti uplatňovania vízovej politiky a migrácie, justičnej spolupráci a spolupráci v oblasti boja proti drogám, zabezpečení funkčnosti a používania Schengenského informačného sytému (ďalej len „SIS“) a ochrane osobných údajov. 
     V rámci prípravy na vstup do schengenského priestoru bol v roku 2007 spracovaný a vládou SR schválený „Národný plán riadenia ochrany štátnych hraníc Slovenskej republiky “ (ďalej len „pôvodný národný plán“). Prijatie pôvodného národného plánu bolo jednou z podmienok, ktorú musela SR splniť ešte pred vstupom do schengenského priestoru. Úlohy a opatrenia v pôvodnom národnom pláne boli zostavené na obdobie rokov 2007 až 2010 a vychádzali najmä z plnenia schengenských kritérií, ktoré museli byť splnené ešte pred samotným vstupom do schengenského priestoru a opatrení, v ktorých plnení sa malo kontinuálne pokračovať aj po samotnom vstupe do schengenského priestoru. Pôvodný národný plán bol z hľadiska svojho obsahu strednodobým a dlhodobým plánovacím dokumentom, ktorým sa zaviedol model integrovanej kontroly hraníc EÚ prispôsobený na podmienky SR.
     Vzhľadom na široký rozsah podmienok a kritérií, ktoré musí členský štát EÚ splniť pred vstupom do schengenského priestoru bolo nevyhnutné, aby sa na tvorbe pôvodného národného plánu okrem Ministerstva vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „MV SR“) podieľali aj ostatné príslušné ústredné orgány štátnej správy . 
     Vstupom členského štátu do schengenského priestoru sa proces implementácie schengenského acquis nekončí, povinnosťou každého členského štátu je pokračovať v procese implementácie s cieľom zdokonaľovať tento systém. Zo strany príslušných inštitúcií a orgánov EÚ sú naďalej prijímané nové predpisy schengenského acquis, štandardy a odporúčania, ktoré skvalitňujú a rozširujú možnosti uplatňovania IBM. Tento záväzok, ako sme už uviedli vyššie, je priamo zakotvený v Zmluve o fungovaní EÚ. 
     Národný plán riadenia kontroly hraníc je jedným z nosných dokumentov, ktorý slúži SR ako členskému štátu EÚ pri realizácii IBM. Táto požiadavka vyplýva aj priamo z aktualizovaného schengenského katalógu Európskej únie o kontrole hraníc, návrate a readmisii  (ďalej len „aktualizovaný schengenský katalóg“).
     Po štyroch rokoch od prijatia pôvodného národného plánu a členstva SR v schengenskom priestore je preto namieste zhodnotiť všetky doterajšie získané skúsenosti, zároveň identifikovať aj prípadné nedostatky a ich príčiny a stanoviť nové a jasné ciele do budúcnosti. 
     Úlohy pôvodného národného plánu týkajúce sa implementácie schengenského acquis do národnej legislatívy boli splnené. Dobudovanie technickej infraštruktúry na vonkajšej hranici SR bolo vzhľadom k celosvetovej finančnej a hospodárskej kríze a zavedeniu úsporných opatrení zo strany MV SR v roku 2009 a 2010 pozastavené a preto len čiastočne splnené. Ako nesplnená z pôvodného národného plánu zostáva úloha týkajúca sa prípadného dočasného obnovenia kontroly vnútornej hranice SR v zabezpečení mobilnou technikou ( tzv. schengen -busy). 
     Nový „Národný plán riadenia kontroly hraníc Slovenskej republiky na roky 2011 až 2014“ (ďalej len „nový národný plán“), musí nadviazať na dosiahnuté úspechy SR v oblasti kontroly hraníc. Stanovením nových opatrení sa zadefinuje ďalšie smerovanie SR v postupnom budovaní IBM na podmienky SR.
     Nový národný plán, obsahovo vychádza z nového schengenského acquis prijatého po vstupe SR do schengenského priestoru, ďalších strategických dokumentov inštitúcií a orgánov EÚ prijatých v tomto období.
     Štruktúra nového národného plánu je prispôsobená štvorstupňovému modelu kontroly prístupu IBM na podmienky SR a (1. stupeň modelu - opatrenia v tretích krajinách, 2. stupeň modelu - spolupráca so susednými krajinami, 3. stupeň modelu - kontrola hraníc, 4. stupeň modelu – kontrolné opatrenia v oblasti voľného pohybu, resp. návratu) tak, ako to upravuje aktualizovaný schengenský katalóg.
     Nový národný plán má zároveň slúžiť ako referenčný dokument v príprave SR na opätovné schengenské hodnotenie , ktoré sa má uskutočniť v rokoch 2012 a 2013. Záväzok pokračovať v plnení požiadaviek vyplývajúcich SR zo schengenského acquis bol vyjadrený aj v programovom vyhlásení vlády SR na obdobie rokov 2010 až 2014. Vláda SR sa vo svojom programovom vyhlásení zaväzuje „nepoľaviť v úsilí o implementáciu schengenského acquis. Dokončenie súvisiacich opatrení na vnútorných hraniciach vrátane aktualizácie projektov na účely dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc, skvalitňovanie fyzického a technického zabezpečenia vonkajšej štátnej hranice s Ukrajinou, medzinárodných letísk schengenského typu, dobudovanie schengenského informačného systému II. generácie a vízového informačného systému patrí medzi priority Slovenskej republiky pri zvyšovaní úrovne bezpečnosti a ochrany schengenského priestoru, realizácia ktorých bude financovaná aj z prostriedkov fondov EÚ “.

2. Centralizované riadenie a personálne zabezpečenie kontroly hraníc Slovenskej republiky
     Za oblasť kontroly hraníc SR zodpovedá MV SR. 
     Za priame riadenie činnosti podriadených útvarov na úseku kontroly hraníc SR je zodpovedný Úrad hraničnej a cudzineckej polície prezídia Policajného zboru (ďalej len “UHCP P PZ“). V rámci koordinácie úloh P PZ v prípade dočasného obnovenia kontroly vnútornej hranice SR sa UHCP P PZ podieľa na činnosti spolu s ďalšími službami PZ. 
     Dňom 1. apríla 2011 došlo v rámci MV SR k organizačnej zmene, na základe ktorej bol UHCP začlenený do organizačnej štruktúry P PZ. V rámci P PZ za činnosť UHCP P PZ zodpovedá viceprezident PZ. Uvedenou organizačnou zmenou nie sú dotknuté záväzky vyplývajúce z členstva SR v EÚ a schengenskom priestore. Úlohy vyplývajúce z európskej legislatívy a odporúčaní pre oblasť uplatňovania schengenského acquis budú plnené rovnakým spôsobom. Znamená to ponechanie priameho líniového riadenia a ekonomickej nezávislosti služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície.       
     UHCP P PZ ako centrálny orgán pre riadenie IBM zodpovedá za plnenie úloh v oblasti kontroly hraníc SR, boja proti nelegálnej migrácii a prevádzačstvu, analýzy rizík, spolupráce s agentúrou FRONTEX, analýzy cestovných dokladov, povoľovania pobytu cudzincom, kontroly pobytu cudzincov, vyhosťovania cudzincov, vízovej praxe a vo vymedzenom rozsahu na úseku azylového konania a realizácie dublinského  nariadenia . 
     Na regionálnej úrovni sú zodpovedné za riadenie IBM v rámci kontroly hraníc SR organizačné zložky UHCP P PZ, a to Riaditeľstvo hraničnej polície Sobrance (ďalej len „RHP“), Riaditeľstvo hraničnej a cudzineckej polície Bratislava (ďalej len „RHCP“), RHCP Prešov, Riaditeľstvo cudzineckej polície Banská Bystrica (ďalej len „RCP“) a Národná jednotka boja proti nelegálnej migrácii UHCP P PZ (ďalej len „NJBPNM“). 
     Za riadenie IBM na vonkajších hraniciach SR sú v rámci miestnej a vecnej pôsobnosti zodpovedné jednotlivé oddelenia hraničnej kontroly Policajného zboru (ďalej len „OHK PZ“). Celkovo na vonkajšej hranici SR pôsobí 13 OHK PZ. Z uvedeného počtu za pozemný sektor vonkajšej hranice SR s Ukrajinou zodpovedá 10 OHK PZ, a 3 OHK PZ zodpovedajú za hraničnú kontrolu v rámci vzdušného sektoru vonkajšej hranice SR priamo na medzinárodných letiskách. 
     Celkový počet príslušníkov PZ (ďalej len „policajt“) služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície po začlenení do organizačnej štruktúry P PZ je v súčasnosti 1.780 policajtov. Z uvedeného počtu je na UHCP P PZ zaradených celkom 183 policajtov (aj policajti NJBPNM). V rámci organizačných štruktúr RHCP, RHP a RCP pôsobí celkom 1.483 policajtov a na útvaroch policajného zaistenia pre cudzincov (ďalej len „UPZC“) je  zaradených 114 policajtov. 
     UHCP P PZ metodicky riadi (organizačne a personálne) svoje organizačné súčasti podľa požiadaviek vyplývajúcich z odporúčaní EÚ, to znamená uplatňovaním princípu priameho riadenia IBM, čiže tzv. líniové riadenie. Podľa uvedeného princípu kontrolu pozemnej časti vonkajšej hranice SR riadi a koordinuje RHP Sobrance. Vzdušnú časť vonkajšej hranice SR riadi a koordinuje RHCP Prešov (letiská Košice a Poprad) a RHCP Bratislava (letisko M.R. Štefánika Bratislava), časť vnútrozemia SR v rozsahu svojej pôsobnosti riadi a koordinuje RCP Banská Bystrica (napr. aj malé letiská Sliač, Žilina a Prievidza alebo kontrola legálnosti pobytu štátnych príslušníkov tretích krajín). 
     Systém kontroly vonkajšej hranice SR v rámci IBM je založený na tzv. štvorlíniovej kontrole hraníc smerom do vnútrozemia SR: 
     1. líniu tvorí systém technickej a fyzickej kontroly priamo na štátnej hranici SR s Ukrajinou,
     2. líniu tvorí hliadková činnosť policajtov služby hraničnej polície v blízkosti štátnej hranice SR s využitím mobilnej techniky,
     3. línia zahrňuje činnosť mobilnej zásahovej jednotky služby hraničnej polície v prihraničnom území SR10 s použitím mobilnej techniky,
     4. línia je vyhradená pre súčinnosť policajtov služby cudzineckej polície, mobilnej jednotky, služby poriadkovej polície a služby dopravnej polície.
     Funkčnosť uvedeného systému v rámci uplatňovania IBM je nutné na základe odporúčaní EÚ udržať.
     Služba cudzineckej polície okrem plnenia úloh na úseku povoľovania pobytu cudzincom na území SR a kontroly dodržiavania cudzineckého režimu na území SR, plní aj úlohy týkajúce sa vykonávania hraničnej kontroly pri dočasnom obnovení kontroly vnútorných hraníc. Plnenie týchto úloh zabezpečuje prostredníctvom 12 oddelení cudzineckej polície Policajného zboru (ďalej len „OCP PZ“), dvoch oddelení azylu Policajného zboru (ďalej len „OA PZ“) a 3 mobilných jednotiek. V prípade potreby policajti OCP PZ vykonávajú hraničnú kontrolu na malých letiskách a to na vyžiadanie prevádzkovateľa letiska pri mimo schengenských letoch. 
     Mobilné jednotky sú dôležitou súčasťou realizácie IBM vo vnútrozemí SR. Podstatou ich činnosti je vykonávať kontrolu dodržiavania cudzineckého režimu (legálnosť pobytu cudzincov vo vnútrozemí SR), vykonávať pátranie po osobách alebo veciach, vo vymedzenom rozsahu plniť úlohy na úseku trestného konania. V uvedenej súvislosti sú oprávnené vykonávať kontroly dopravných prostriedkov ich osádok a osôb na medzinárodných cestných komunikáciách, letiskách, železničných a autobusových staniciach.
     Z dôvodu zvýšenia štandardov kontroly hraníc v rámci IBM pri plnení vyššie uvedených úloh sa odporúča, aby súčasťou technického vybavenia mobilných jednotiek boli špeciálne upravené motorové vozidlá - schengen-busy. Vybavenie týchto vozidiel umožňuje mobilným jednotkám prístup do všetkých dostupných národných a schengenských informačných systémov a evidencií. Vo vybavení je telekomunikačné spojenie, ktoré umožňuje koordináciu činnosti s príslušnými regionálnymi riaditeľstvami PZ (napr. medzi krajskými riaditeľstvami PZ a okresnými riaditeľstvami PZ a RHCP, RCP alebo RHP).
     Odhaľovanie a vyšetrovanie prípadov nedovoleného prekročenia štátnej hranice a boj proti jeho organizovanej forme páchania takejto trestnej činnosti (prevádzačstvo) je jedným z hlavných pilierov uplatňovania IBM v rámci celého schengenského priestoru a medzinárodnej spolupráce. Tieto úlohy na území SR zabezpečuje UHCP P PZ prostredníctvom NJBPNM (bližšie kapitola 2.2. tohto dokumentu).
     Policajti služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície vykonávajú priamy výkon štátnej služby v súvislosti s kontrolou hraníc v zmysle právnych predpisov EÚ (napr. Kódex schengenských hraníc, Schengenská príručka), vnútroštátnych právnych predpisov a medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná .
1. Činnosti v tretích krajinách, najmä v krajinách pôvodu nežiaducej migrácie a tranzitných krajinách
      1.1. Imigrační styční dôstojníci 
     Zriadenie siete imigračných styčných dôstojníkov a ich postavenie priamo vyplýva z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 377/2004 o vytvorení siete imigračných styčných dôstojníkov. Imigrační styční dôstojník podľa uvedeného právneho predpisu EÚ je definovaný ako „zástupca jedného z členských štátov, ktorého vyslala do zahraničia imigračná služba alebo iné príslušné orgány na účel nadviazania a udržiavania kontaktov s orgánmi hostiteľskej krajiny s cieľom prispievať k prevencii a boju proti nelegálnemu prisťahovalectvu, návratu nelegálnych prisťahovalcov a riadeniu legálnej migrácie“. 
     Sieť imigračných styčných dôstojníkov tvoria styční dôstojníci pôsobiaci na letiskách, poradcovia pre doklady a styční dôstojníci presadzovania vnútroštátneho práva, ak zabezpečujú vyššie uvedené ciele činnosti. Je treba zdôrazniť, že členské štáty EÚ postupne nahrádzajú inštitút špecializovaných imigračných styčných dôstojníkov zástupcami pre všeobecnú problematiku rezortov (napr. policajní pridelenci).
     V súčasnosti úlohy imigračných styčných dôstojníkov zabezpečuje na zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky (ďalej len „ZÚ SR“) v zahraničí sieť policajných pridelencov, v rozsahu schválenom uznesením vlády SR č. 471/2008 (okrem kategórie poradcovia pre doklady). Policajný pridelenci vyslaní na ZÚ SR v tretích krajinách (napr. Ruská federácia, Republika Srbsko, Ukrajina a Chorvátska republika) spolupracujú s UHCP P PZ v oblasti nelegálnej migrácie, monitorovaním a analýzou imigračných tokov v smere do SR. Zároveň je potrebné uviesť, že policajní pridelenci by mali v krajinách, v ktorých nebudú pôsobiť ako imigrační styční dôstojníci, rovnako plniť úlohy v oblasti legálnej ako aj nelegálnej migrácie. 
     1.2. Poradcovia pre doklady v tretích krajinách
     Poradcovia pre doklady sú podľa obsahu činnosti špecifickou kategóriou siete imigračných styčných dôstojníkov. Ich úlohou je pôsobiť priamo na ZÚ SR v zahraničí a pomáhať svojou odbornosťou konzulárnym pracovníkom pri kontrole dokladov predložených štátnymi príslušníkmi tretích krajín.
     Z uvedeného vyplýva skutočnosť, že pôsobenie poradcov pre doklady na ZÚ SR v zahraničí si vyžaduje úzku spoluprácu medzi rezortmi MV SR a Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky (ďalej len „MZV SR“) . Cieľom pôsobenia poradcov pre doklady je aj vypracovanie analýzy v oblasti falšovania a pozmeňovania cestovných dokladov na území štátu vyslania s možnosťou následného stanovenia prostriedkov, s pomocou ktorých bude možné eliminovať nepriaznivý stav.
     Vysielanie poradcov na ZÚ SR je uskutočňované v súlade s rozhodnutím výkonného výboru SCH/Com-ex (98) 59 rev. zo dňa 16. decembra 1998 o koordinovanom rozmiestnení poradcov pre overovanie dokladov a Dohovorom medzi Belgickým kráľovstvom, Spolkovou republikou Nemecko, Španielskym kráľovstvom, Francúzskou republikou, Luxemburským veľkovojvodstvom, Holandským kráľovstvom a Rakúskou republikou o zintenzívnení cezhraničnej spolupráce najmä v boji proti terorizmu, cezhraničnej trestnej činnosti a nelegálnej migrácii .
     Na základe výsledkov doterajšej spolupráce medzi MV SR a MZV SR sa odporúča naďalej využívať činnosť poradcov pre doklady vyslaných na ZÚ SR v Ukrajine. V mesiaci október 2009 bol realizovaný pilotný projekt vyslania poradcu pre doklady do Vietnamskej socialistickej republiky s miestom pôsobnosti na ZÚ SR v Hanoji v rámci mimoriadnej zahraničnej služobnej cesty. Nakoľko sa činnosť poradcov pre doklady osvedčila bude potrebné vysielať ich aj na vybrané ZÚ SR v zahraničí, a to v pravidelných intervaloch, najmenej dvakrát ročne na obdobie jedného mesiaca. Ich úlohou bude naďalej odovzdávať praktické skúsenosti v oblasti vízovej a cudzineckej problematiky, v oblasti techník zabezpečenia ochrany cestovných dokladov. Zároveň sa budú podieľať na zintenzívnení spolupráce so zastupiteľskými úradmi iných členských štátov v oblasti boja proti terorizmu, cezhraničnej trestnej činnosti a nelegálnej migrácii. Získané poznatky budú následne využívané pri plnení úloh PZ. 
Po zavedení sekundárnej biometrie do povolení na malý pohraničný styk s Ukrajinou by poradcovia pre doklady mali zabezpečiť odoberanie biometrických údajov od žiadateľov o vydanie povolenia na malý pohraničný styk priamo na Generálnom konzuláte SR v Užhorode. UHCP P PZ má na uvedenom generálnom konzuláte trvalo vyslaných poradcov pre doklady (dvaja policajti sa striedajú v dvojtýždenných intervaloch). Je žiaduce vyslanie poradcu pre doklady na ZÚ SR v Pekingu, ktorý by dokázal flexibilnejšie reagovať na meniacu sa reálnu situáciu v oblasti vízovej a cudzineckej problematiky, v oblasti techník zabezpečenia ochrany cestovných dokladov a víz.
      1.3. Spracovanie žiadostí o udelenie víza
     Spoločná vízová politika EÚ je v rámci užšej schengenskej spolupráce označená ako základný prvok pre vytvorenie spoločného priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach. 
     Pre zjednotenie postupu členských štátov EÚ v oblasti vízovej politiky EÚ bolo schválené Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 3. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex), ktorý obsahuje ustanovenia upravujúce spoločné pravidlá pre členské štáty EÚ pri vydávaní jednotných schengenských víz, ktoré vstúpilo do platnosti dňa 5. apríla 2010. 
     Vízový kódex zvýšil transparentnosť a právnu istotu pri posudzovaní žiadostí o udelenie víz, zaistil rovnaké zaobchádzanie so žiadateľmi o víza. Zharmonizoval pravidlá a postupy pre schengenské štáty, ktoré uplatňujú spoločnú vízovú politiku. Na aplikácii vízového kódexu spolupracuje MV SR (UHCP P PZ) s MZV SR (ZÚ SR) v oblastiach, ako vykonávanie bezpečnostných previerok štátnych príslušníkov tretích krajín, predĺženie platnosti víza, zrušenie a odvolanie víza na hraničnom priechode a udelenie víza na hraničnom priechode.
     Z uvedeného vyplýva, že vízová agenda zasahuje do kompetencie MV SR v tom smere, že UHCP P PZ zabezpečuje udeľovanie víza na hraničných priechodoch, poskytuje konzultácie k udeleniu víz, analyzuje a vyhodnocuje mieru legálnej a nelegálnej migrácie štátnych príslušníkov tretích krajín, o ktorých sa na pracovnej skupine komisie EÚ pre víza diskutuje v súvislosti s možnou vízovou liberalizáciou a pod.
     Spracovanie prijatých žiadostí o víza prebieha prostredníctvom národných časti vízového informačného systému (ďalej len „VIS“), kde je treba aj naďalej venovať zvýšenú pozornosť pri vkladaní údajov manipulácii s osobnými údajmi žiadateľov o víza. Preto je  potrebné, aby aj naďalej boli všetky osobné údaje štátnych príslušníkov tretích krajín spracovávané v súlade so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o ochrane osobných údajov“) a zákonom č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o pobyte cudzincov“).
     1.4. Vízový informačný systém	
     VIS je budovaný na základe rozhodnutia Rady (ES) 2004/512/ES z 8. júna 2004, ktorým sa vytvára vízový informačný systém (VIS). Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z  9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi.
     Účelom VIS je zlepšiť vykonávanie spoločnej vízovej politiky, konzulárnej spolupráce a konzultácií medzi ústrednými vízovými orgánmi zjednodušením výmeny údajov o žiadostiach a o súvisiacich rozhodnutiach medzi členskými štátmi s cieľom uľahčiť konanie o udelení víza, predchádzať tzv. visa-shoppingu, uľahčiť boj proti podvodom a kontroly na hraničných priechodoch na vonkajších hraniciach, ako aj na území členských štátov. VIS by mal zároveň pomáhať pri identifikácii každej osoby, ktorá prípadne nespĺňa alebo prestala spĺňať podmienky vstupu, pobytu na území členských štátov, a uľahčiť uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 343/2003z 18. februára 2003 ustanovujúceho kritériá a mechanizmy na určenie členského štátu zodpovedného za posúdenie žiadosti o azyl podanej štátnym príslušníkom tretej krajiny v jednom z členských štátov, a mal by prispieť k predchádzaniu ohrozeniam vnútornej bezpečnosti každého členského štátu .
     VIS je rozdelený do troch častí:
1.	nadnárodná časť - centrála VIS, ktorá bude evidovať všetky údaje vyžadované členskými štátmi v súvislosti s vykonávaním konzultácií k udeľovaniu víz (predpokladaným termínom spustenia nadnárodnej časti je 24. jún 2011),
2.	národná časť - MV SR, ktorá predstavuje vykonávanie činností spojených s komunikáciou prostredníctvom siete zabezpečujúcej konzultácie medzi členskými štátmi pri udelení schengenského víza vo vybraných prípadoch (VISION); eviduje žiadosti o stanovisko k udeleniu víz,  údaje o pozývaných osobách a pozývajúcich osobách v prípade, ak sa vyžaduje pozvanie, údaje o žiadateľoch k udeleniu pobytu a vykonaných lustráciách súvisiacich s činnosťou útvarov, 
3.	národná časť – MZV SR, ktorá eviduje údaje o žiadateľoch o udelenie víz a umožňuje vydávanie víz na ZÚ SR a na vybraných hraničných priechodoch. 
     Po spustení centrálneho VIS je potrebné, aby SR zabezpečila plnú funkčnosť prepojení všetkých častí VIS a zabezpečila v daných časových intervaloch, ktoré sú uvedené v prílohovej časti tohto dokumentu (príloha č. 1) plnenie všetkých úloh spojených s kontrolou alfanumerických dát a biometrických údajov v centrálnom VIS, vkladaním biometrie pri udeľovaní víz na hraničných priechodoch. Avizované úpravy informačných systémov sú súčasťou projektu SIS druhej generácie. Zároveň je potrebné zabezpečiť priame prístupové práva pre oprávnených užívateľov tak, ako to upravuje platná európska legislatíva.
     V súvislosti so zavedením biometrických údajov do víz nie sú v súčasnosti zabezpečené technické prostriedky na ich kontrolu. Bude potrebné zabezpečiť technické prostriedky (stacionárne a mobilné zariadenia) pre kontrolu biometrických údajov držiteľov víz na cestných a železničných hraničných priechodoch, medzinárodných letiskách, malých letiskách, OCP PZ a mobilných jednotkách služby cudzineckej polície. 
     1.5. Zber informácií zastupiteľskými úradmi	 SR v zahraničí
     Nevyhnutným predpokladom pre spoľahlivé overenie a identifikáciu totožnosti žiadateľov o udelenie schengenského víza sú dostatočné a hodnoverné informácie. K uvedenému slúžia informačné siete vytvorené pre komunikáciu (konzultácie) medzi vízovými orgánmi na vnútroštátnej úrovni s ústrednými vízovými orgánmi členských štátov EÚ. Prijatím SR do schengenského priestoru prešlo udeľovanie víz do výlučnej kompetencie MZV SR, okrem osobitných prípadov udeľovania víz priamo na vonkajšej hranici SR službou hraničnej polície. 
     Postup MV SR a MZV SR v oblasti udeľovania víz prebieha podľa vízového kódexu a vnútroštátnych právnych predpisov. MV SR poskytuje stanovisko pre ZÚ SR v zahraničí alebo pre zastupiteľské úrady iných členských štátov EÚ alebo pre určené OHK PZ udeľujúce víza na hraničných priechodoch o vykonaní bezpečnostnej previerky žiadateľa k žiadosti o udelenie schengenského víza. 
     V praxi to znamená, že po prijatí žiadosti o udelenie schengenského víza poverený pracovník ZÚ SR, prípadne policajt OHK PZ na hraničnom priechode vloží všetky dostupné údaje a nasnímané podporné doklady do VIS. UHCP P PZ (oddelenie centrálneho vízového orgánu odboru cudzineckej polície) vykonáva bezpečnostné previerky v informačných systémoch MV SR. Ak ide o konzultáciu podľa  čl. 22 vízového kódexu UHCP P PZ vykonáva bezpečnostnú previerku prostredníctvom konzultačnej siete VISION v príslušnom členskom štáte EÚ. Informácie, ktoré sú zhromažďované ZÚ SR v rámci svojej činnosti sú využívané pri vydaní stanoviska MV SR k udeleniu víz. V uvedenej spolupráci medzi MV SR a MZV SR je potrebné pokračovať aj naďalej.

2. Systematické opatrenia súvisiace s kontrolou vonkajších hraníc    Slovenskej republiky 
     2.1. Význam kontroly vonkajšej hranice Slovenskej republiky v rámci schengenského priestoru Európskej únie
     Vonkajšie hranice EÚ na svojom pozemnom, vzdušnom a morskom sektore patria medzi najfrekventovanejšie miesta v rámci pohybu osôb, prostriedkov individuálnej a hromadnej dopravy, prepravy tovaru a poskytovania služieb. Na podporu uvedenej skutočnosti prispieva fakt, že po prekročení vonkajšej hranice každá osoba vstupuje do priestoru slobodného pohybu bez akýchkoľvek ďalších kontrol na vnútorných hraniciach členských štátov EÚ.
     SR vstupom do schengenského priestoru dňa 21. decembra 2007 prevzala zodpovednosť za kontrolu vonkajších hraníc pozemného sektoru EÚ na štátnej hranici s Ukrajinou v celkovej dĺžke 97,9 km a 30. marca 2008 v rámci vzdušného sektoru na troch medzinárodných letiskách Bratislava, Poprad a Košice, na ktorých sú prevádzkované vonkajšie lety (,,non-Schengen flights“).
     Kontrola vonkajších hraníc SR je zabezpečovaná kombináciou fyzickej a technickej ochrany a operatívno-pátracej činnosti. Hlavnú zodpovednosť za praktický výkon kontroly vonkajších hraníc v podmienkach SR má služba hraničnej polície. To znamená, že podľa článkov 7 a 12 Kódexu schengenských hraníc policajti služby hraničnej polície zodpovedajú za výkon hraničnej kontroly a hraničného dozoru na vonkajšej hranici SR.
     2.1.1. Hraničná kontrola
     Hraničné kontroly na vonkajšej hranici SR (prvolíniová a druholíniová) sú vykonávané v súlade s právnymi predpismi EÚ (napr. Kódex schengenských hraníc, Schengenská príručka), vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami na cestných a železničných hraničných priechodoch, na medzinárodných a malých letiskách (medzinárodným letiskám a malým letiskám bude venovaná osobitná pozornosť v podkapitole 2.1.6. tohto dokumentu).
     Stavebno-technická infraštruktúra na cestných a železničných hraničných priechodoch SR je pre výkon hraničnej kontroly prispôsobená najlepším schengenským štandardom, čo vo svojej poslednej hodnotiacej správe vyzdvihla aj hodnotiaca komisia Rady EÚ pre schengenské hodnotenie. Je však potrebné, aj naďalej prispôsobovať infraštruktúru hraničných priechodov aktuálnemu stavu prevádzky a vývoju cezhraničného styku a cezhraničnej premávky.
     Cieľom hraničnej kontroly podľa Kódexu schengenských hraníc (pozri čl. 5 Kódexu) je vykonávanie vstupnej tzv. prvolíniovej kontroly u osôb a dopravných prostriedkov. Prioritou tejto kontroly je profilovať cestujúcich (dopravné prostriedky) a tým typovať osoby, u ktorých je treba vykonávať dôkladnú osobitnú kontrolu (tzv. druholíniová kontrola). Účelom dôkladnej osobitnej kontroly je zabezpečiť adekvátne odhalenie rizikových cestujúcich, ktorí môžu predstavovať riziko nie len na území SR, ale aj v rámci členských štátov EÚ. Ide hlavne o eliminovanie osôb, ktoré cestujú na základe falošných alebo pozmenených dokladov. Ďalším cieľom uvedených kontrol je odhaliť osoby zaoberajúce sa prevádzačstvom alebo osoby, ktoré by mohli ohroziť vnútornú bezpečnosť členských štátov EÚ (napr. terorizmus, obchodovanie s ľuďmi). Tieto osoby používajú na vstup cez vonkajšie hranice nielen pozmenené alebo falošné doklady, ale aj cudzie doklady, ktoré predložia ako vlastné. Ďalšou kategóriou sú cudzinci - nelegálni migranti, ktorí sa po neoprávnenom prekročení vonkajšej hranice mimo hraničný priechod preukazujú vo vnútrozemí SR falšovanými alebo pozmenenými dokladmi. Všetky uvedené prípady sú v súčasnosti organizované na vysokej úrovni a preto môžu byť odhalené len s využitím moderných technických prostriedkov a vysoko odborného prístupu policajtov služby hraničnej polície. 
      V súvislosti s uvedeným, doterajšia prax na vonkajšej hranici SR s Ukrajinou potvrdila, že účinná hraničná kontrola musí byť založená na systematickom overovaní údajov (o osobách, prípadne veciach a dopravných prostriedkoch) vo vnútroštátnych databázach vrátane databáz iných relevantných orgánov a údajov z databáz o cudzincoch (napr. SIS). Na tento účel je treba, aby bolo zabezpečené skvalitňovanie technických zariadení na hraničných priechodoch napríklad tzv. čítačky dokladov a odtlačkov prstov, ktoré sú vybavené modernými počítačovými bezpečnostnými funkciami a rozšírené aj o možnosti vykonania okamžitej analýzy vložených údajov. 
     Zámerom EÚ v nasledujúcom období v oblasti hraničnej kontroly je zavedenie automatizovaného systému hraničnej kontroly, ktorý je v súčasnosti na úrovni prípravnej fázy. V  prípade zavedenia automatického systému hraničnej kontroly budú v rámci EÚ spojené činnosti overovania a kontroly elektronických cestovných dokladov s možnosťou overovania biometrických údajov osôb. 
     2.1.2. Hraničný dozor
     Hraničný dozor je vykonávaný na vonkajšej pozemnej hranici SR mimo hraničné priechody, na hraničných priechodoch mimo prevádzkových hodín v súlade právnymi predpismi EÚ (napr.  Kódex schengenských hraníc, Schengenská príručka) a vnútroštátnymi právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami.
     Z uvedeného dôvodu vonkajšia hranica podlieha stálemu monitorovaniu, či už technickými prostriedkami alebo za pomoci policajných hliadok. Monitorovanie vonkajšej hranice SR prebieha systémom riadenia a koordinácie kontroly vonkajších hraníc na regionálnej a na miestnej úrovni. Centrom taktického dozoru vonkajšej hranice SR v rámci IBM (regionálna úroveň) je operačné stredisko zriadené na RHP Sobrance, ktoré funguje v nepretržitej prevádzke. Operačné stredisko RHP Sobrance sa zameriava na sledovanie celého úseku vonkajšej hranice SR s Ukrajinou, a to pomocou technických zariadení a koordináciou policajných hliadok v teréne (miestna úroveň). Policajné hliadky okrem uvedeného vykonávajú samostatnú služobnú činnosť (hliadkovú alebo obchôdzkovú) vo zverenom úseku vonkajšej hranice, na ktorú využívajú mobilné kontrolné zariadenia.
     To znamená, že účelom hraničného dozoru nie je iba zabrániť neoprávnenému prekročeniu vonkajších hraníc osobami, ale aj zber a analýza informácií s použitím osobitného technického vybavenia. Dôvodom je bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti ako je terorizmus, nezákonné obchodovanie s ľuďmi, nezákonné obchodovanie so zbraňami, pašovanie omamných a psychotropných látok, pašovanie alkoholu, cigariet a tabaku, a pod.
     Podľa doterajších skúseností z praxe hlavne cudzinci - nelegálni migranti prekračujú vonkajšiu hranicu mimo hraničné priechody zväčša pešo, najčastejšie v malých skupinách za pomoci prevádzača, ojedinelé sú prípady individuálneho prekročenia vonkajšej hranice jednou osobou. Najčastejšie sa vyskytujúce skupiny nelegálnych migrantov sú z rôznych ázijských a afrických krajín. Najkritickejšie miesta, kde najčastejšie dochádza k neoprávnenému prekročeniu vonkajšej hranice SR sa nachádzajú v tesnej blízkosti obcí na ukrajinskej strane, a to z dôvodu použitia cestnej infraštruktúry budovanej v priamej blízkosti tejto hranice. Miesta neoprávneného prekročenia vonkajšej hranice sú závislé predovšetkým na rôznych faktoroch, ako sú zmeny klimatických podmienok alebo dennej a nočnej doby, alebo terénne vlastnosti miesta (hornatý terén); štátna hranica s Ukrajinou v niektorých úsekoch prechádza bezprostredne pri lesnom poraste (severná časť). Čo sa týka neoprávneného prekročenia vonkajšej hranice v hornatom a zalesnenom teréne nie je možné vždy určiť presné miesto a čas neoprávneného prekročenia, hlavne v závislosti od ročného obdobia a klimatických zmien (kritické je obdobie letných mesiacov).
     Odhaľovanie prípadov neoprávneného prekročenia vonkajšej hranice SR v rámci hraničného dozoru  v ťažko prístupnom teréne je možné aj využívaním služobných psov vycvičených na špeciálnu a klasickú kynológiu. Špeciálna kynológia je zameraná na odhaľovanie prípadov pašovania cigariet a tabaku, zbraní, streliva, výbušnín, omamných a psychotropných látok v teréne a na to je potrebné zabezpečiť dostatočný počet kvalitne vycvičených psov.
 2.1.3. Ďalší vývoj v oblasti kontroly vonkajších hraníc SR v perspektíve prípravy nových schengenských štandardov v rámci IBM
     SR ako jedna z vybraných členských krajín EÚ v súčasnom období spolupracuje na pripravovanom pilotnom projekte testovania Európskeho systému hraničného dozoru „EUROSUR“ pred jeho celoplošným spustením. Systém EUROSUR je založený na rýchlom prenose spoľahlivých informácií medzi členskými štátmi, ktoré by mali odhaliť, identifikovať a zachytiť osoby, ktoré sa pokúšajú nelegálne vstúpiť na územie schengenského priestoru.
     Cieľom zavedenia uvedeného systému do praxe je:
-	zvýšiť efektivitu prenosu operačných informácií medzi národnými koordinačnými centrami členských štátov (ďalej len „NCC“) v reálnom čase,
-	zlepšiť situačnú informovanosť v rámci EÚ a tým zvýšiť reakčnú schopnosť na celom úseku schengenských hraníc. 
     Predpokladom pre národnú implementáciu systému EUROSUR je vybudovanie NCC, ktoré by malo pracovať tak, aby bolo bezodkladne schopné poskytovať na základe analýzy rizík ucelený národný situačný prehľad využiteľný pre vybrané úseky vonkajších hraníc príslušného členského štátu. V súčasnosti SR ukončuje potrebné prípravy na spustenie pilotného projektu  NCC na RHP v Sobranciach. 
     Úlohy z pilotného projektu EUROSUR, vyplývajúce pre SR sú definované v dokumente Komisie KOM(2008) 68.  
     Hlavným organizačným článkom EUROSURu medzi členskými štátmi a Európskou komisiou (ďalej len „EK“) je agentúra FRONTEX. Agentúra FRONTEX už v novembri 2010 podpísala kontrakt so subdodávateľom technického riešenia systému EUROSUR, pričom tento systém by mal byť konsolidovaný už v roku 2013. Keďže opätovné schengenské hodnotenie SR je naplánované na roky 2012 a 2013 je pravdepodobné, že SR ako jedna z prvých členských krajín EÚ bude s touto implementáciou konfrontovaná.
     Okrem prípravy na zavedenie nového schengenského štandardu kontroly hraníc pilotným projektom EUROSUR sa v rámci EÚ pripravuje aj legislatívna zmena schengenského acquis v oblasti kontroly cestovných dokladov na vonkajších hraniciach EÚ. 
    Doterajšia prax v oblasti kontroly cestovných dokladov oprávňujúcich na prekročenie vonkajšej hranice poukazuje na skutočnosť, že pri praktickej aplikácii niektorých ustanovení vízového kódexu (napr. článok 12) tieto len nepriamo odkazujú na uznávanie resp. neuznávanie cestovných dokladov vydaných tretími krajinami. K uvedenej problematike aj Kódex schengenských hraníc len nepriamo upravuje v článku 5 odsek 1 písm. b) uznávanie resp. neuznávanie cestovných dokladov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí chcú prekročiť vonkajšie hranice. Cestovné doklady, ktoré oprávňujú ich držiteľov na prekročenie vonkajších hraníc za dodržania zákonných podmienok vstupu sú v súčasnosti upravené len vo forme zoznamu . 
     Na riešenie vyššie uvedenej situácie bol EK vypracovaný návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o vydaní zoznamu cestovných dokladov, ktoré oprávňujú držiteľa na prekročenie vonkajších hraníc a v ktorých je možné vyznačiť vízum, a o vytvorení mechanizmu na vytváranie tohto zoznamu. Uvedený návrh upravuje zoznam cestovných dokladov vydávaných všetkými tretími krajinami, ktorých štátni príslušníci majú vízovú povinnosť voči jednotlivým členským štátom EÚ. Súčasťou návrhu bude aj zoznam dokladov vydávaných tretími krajinami, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od vízovej povinnosti, a doklady vydávané členskými štátmi, ktoré schengenské acquis ešte neuplatňujú v plnom rozsahu.
     V návrhu je aj časť venovaná cestovným dokladom, ktoré vydali schengenské štáty cudzincom a v ktorých je možné udeliť vízum. V tejto časti sa uvádza zoznam cestovných dokladov pre utečencov a cestovných dokladov pre osoby bez štátnej príslušnosti .
     Ďalšia časť návrhu je venovaná cestovným dokladom, ktoré vydávajú medzinárodné organizácie. V tejto časti sa uvádza zoznam 12 cestovných dokladov, ktoré vydávajú medzinárodné organizácie.
     Účelom návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady EÚ je postupné vytvorenie registra dokladov. V súčasnosti už existuje register dokladov v rámci EÚ (FADO) obsahujúci vzory originálov dokladov a informácie o zistených falošných, pozmenených dokladoch, ktorý sa na území SR využíva v rámci hraničnej kontroly a kontroly pobytu cudzincov.
     V súčasnosti EK pripravuje návrh nového kódexu schengenských hraníc, na ktorom participuje aj SR. Po schválení uvedeného dokumentu bude potrebné prispôsobiť kontrolu hraníc schváleným štandardom, ktoré prinesie nový Kódex schengenských hraníc.
     V  období rokov 2012 a 2013 čaká SR opätovné schengenské hodnotenie. Cieľom hodnotenia je zo strany európskej komisie  posúdiť stav kontroly hraníc v rámci schengenského priestoru a plnenie odporúčaní týkajúcich sa vonkajšej hranice a vykonávania opatrení vo vnútrozemí.
  2.1.4. Opatrenia súvisiace s kontrolou vonkajšej hranice
            2.1.4.1.  Legislatívna oblasť 
     Veľmi dôležitým činiteľom pre efektívne uplatňovanie IBM v rámci kontroly vonkajšej hranice je systém fungujúcej legislatívy, či už na úrovni EÚ, medzinárodnej spolupráce so susednými štátmi alebo v rámci vnútroštátneho právneho systému členského štátu EÚ.
     Najdôležitejším právnym predpisom EÚ pre oblasť kontroly hraníc je Kódex schengenských hraníc. Ďalším dôležitým právnym predpisom pre oblasť kontroly hraníc je vízový kódex, hlavne čo sa týka podmienok udeľovania a kontroly víz na hraničnom priechode v súvislosti s prekračovaním vonkajšej hranice. V rámci aplikačnej praxe policajti služby hraničnej polície v súvislosti s priamym výkonom hraničnej kontroly a hraničného dozoru postupujú v súlade so Schengenskou príručkou, ktorá upravuje odporúčania a postupy v rámci uplatňovania schengenského acquis v tejto oblasti.
     V rámci vnútroštátnej legislatívy najdôležitejším právnym predpisom, ktorý v súlade so schengenským acquis upravuje oblasť prekračovania vonkajšej hranice SR je zákon o pobyte cudzincov a zákon č. 647/2007 Z. z. o cestovných dokladoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V oblasti výkonu hraničného dozoru na vonkajšej hranici postupuje služba hraničnej polície podľa zákona o ochrane štátnej hranice. Čo sa týka oprávnení príslušníka služby hraničnej polície v oblasti priameho výkonu služby pri kontrole hraníc SR najdôležitejším právnym predpisom je zákon o Policajnom zbore. V oblasti prijímania žiadostí o azyl alebo o poskytnutie doplnkovej ochrany cudzincom na území SR na hraničnom priechode je to zákon č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
     V súčasnosti sa v legislatívnom procese nachádza nový zákon o kontrole hraníc a pobyte cudzincov, ktorý nahradí zákon o pobyte cudzincov a zákon o ochrane štátnej hranice. Cieľom nového zákona je zabezpečiť úplnú kompatibilitu legislatívy SR v danej oblasti s európskou legislatívou, ako aj spoločnú úpravu spoločenských vzťahov v príbuzných oblastiach ako je kontrola hraníc a pobyt cudzincov na území SR. 
     Súčasťou legislatívnej oblasti kontroly vonkajšej hranice je aj systém medzinárodných zmlúv a dohôd, hlavne tých, ktoré sa týkajú readmisie a spolupráce na spoločnej štátnej hranici SR so susednými štátmi (pozri podkapitolu 4.5. Návratová politika).
      2.1.4.2. Technické prostriedky kontroly vonkajších hraníc
     Jedným z hlavných prvkov IBM na vonkajších hraniciach SR je účinná technická ochrana používaná pri hraničnej kontrole a hraničnom dozore (pozri  podkapitolu 2.1.1 a 2.1.2.). Využívanie technických prostriedkov v kombinácii s fyzickou kontrolou slúži na odhaľovanie čoraz závažnejších prípadov neoprávneného prekročenia vonkajšej hranice (pozemný sektor a vzdušný sektor), pašovania cigariet a tabaku, zbraní, streliva, výbušnín, omamných a psychotropných látok, a elimináciu takýchto prípadov. 
     Z uvedeného dôvodu je preto nutnosťou využívať okrem štandardných technických prostriedkov aj špeciálne technické prostriedky. Tieto špeciálne technické prostriedky sú určené na identifikáciu, detekciu a zaznamenávanie osôb a vecí v reálnom čase. Na tento účel je využívaný napr. kamerový systém, prístroje na nočné videnie, lokalizačné prostriedky hliadok, technické prostriedky na odhaľovanie pozmenených a falšovaných cestovných dokladov a pod.
    V rámci využívania špeciálnych technických prostriedkov na vonkajšej hranici SR, je v súčasnosti veľmi dôležité vzhľadom na zvýšenie účinnosti hraničného dozoru pokračovať v severnej časti úseku vonkajšej hranice SR s Ukrajinou v budovaní detekčného technického systému. Zvyšovať účinnosť dokážu okrem stacionárnych prostriedkov aj mobilné detekčné systémy kontroly pohybu osôb (napr. v súčasnosti už používaný tzv. KUFOR). 
     OHK PZ v rámci hraničnej kontroly na hraničných priechodoch sú schopné čiastočne kontrolovať biometrické údaje uložené v elektronickej podobe v cestovných dokladoch (zobrazenie fotografie z čipu). Kontrola odtlačkov prstov uložených v elektronickej podobe v cestovných dokladoch zatiaľ nie je možná. 
     V súčasnosti sa pripravujú zmeny v systémoch vyhodnocovania všetkých biometrických údajov uložených v cestovných dokladoch a vyhodnocovania biometrie uloženej vo VIS (fotografia a odtlačky prstov) držiteľov víz. Preto je potrebné doplniť a rozšíriť technické vybavenie o prístroje na snímanie biometrických údajov.
     Technické prostriedky v rámci IBM sú využívané aj na monitorovanie okolia objektov OHK PZ na zabránenie neoprávneného prekročenia vonkajšej hranice a určených miestností v nich. Na tento účel slúži obvodová ochrana objektov OHK PZ, ktorú je potrebné dobudovať a tým zvýšiť jej účinnosť.
     Neodmysliteľnou súčasťou efektívnej kontroly pozemnej vonkajšej hranice je úroveň cestnej infraštruktúry (napr. poľné a lesné cesty). Stav tejto infraštruktúry na vonkajšej hranici SR s Ukrajinou je v súčasnosti v nevyhovujúcom stave a vyžaduje si rekonštrukciu alebo novú výstavbu. Toto je však možné vykonať len v úzkej spolupráci s vlastníkmi a užívateľmi poľných a lesných ciest a na základe odôvodnených požiadaviek MV SR. V súčinnosti so Záchrannou brigádou Hasičského a záchranného zboru v Humennom bola vykonaná najnutnejšia úprava týchto ciest, ale len v južnej časti úseku vonkajšej hranice. Ešte je potrebné upraviť severnú časť úseku vonkajšej hranice a všetky cesty trvale udržiavať v prejazdu schopnom stave.
   Na plnenie úloh súvisiacich s kontrolou vonkajších hraníc v rámci RHP Sobrance je žiaduce zaobstarať stredný terénny automobil na prepravu materiálu, osôb a na špeciálne zástavby, prevádzkovateľné na vyššie uvedenej cestnej infraštruktúre a v teréne. 
      2.1.4.3. Fond pre vonkajšie hranice (Finančná oblasť)
     Fond pre vonkajšie hranice bol zriadený rozhodnutím EP a Rady č. 574/2007 z 23. mája 2007, ktorým sa zriaďuje Fond pre vonkajšie hranice na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu Solidarita a riadenie migračných tokov. Finančné krytie fondu pre členské štáty EÚ na uvedené obdobie rokov predstavuje 1 miliardu 820 miliónov eur.
     SR od začiatku fungovania uvedeného fondu čerpá finančné prostriedky na pokrytie nákladov spojených so vstupom do schengenského priestoru ako aj na súčasné projekty.
     V ročnom programe fondu pre vonkajšie hranice v roku 2010 boli uvoľnené finančné prostriedky pre dobudovanie obvodovej ochrany objektov – I. etapa určených OHK PZ (Zboj, Topoľa, Vyšné Nemecké, Čierna nad Tisou) dislokovaných na štátnej hranici SR s Ukrajinou a objekt RHP v Sobranciach. Na základe schváleného národného projektu bola spracovaná a odsúhlasená žiadosť na grant. Samotná realizácia bude vykonávaná v priebehu roku 2011. Ukončenie projektu musí byť vykonané najneskôr do 30. júna 2012. 
     V ročnom programe 2011 fondu pre vonkajšie hranice sa plánuje s uvoľnením  finančných prostriedkov pre dobudovanie obvodovej ochrany objektov – II. etapa určených OHK PZ (Ulič, Ubľa, Podhoroď, Petrovce a Maťovské Vojkovce) dislokovaných na štátnej hranici SR s Ukrajinou. Na základe schváleného národného projektu bola spracovaná žiadosť na grant. V prípade jej schválenia, samotná realizácia má byť vykonávaná v priebehu roku 2012. Ukončenie projektu musí byť vykonané najneskôr do 30. júna 2013.
    Oblasti a nástroje v rámci rozpočtu Európskej únie prinášajú MV SR pridanú hodnotu a ktoré by z pohľadu MV SR mala SR presadzovať ako priority pre budúci rozpočet EÚ.
     Na základe doterajších skúseností z čerpania finančných prostriedkov sa koncom roka 2010 začali formulovať zámery na fondy vo finančnom rámci 2014 – 2020.
       2.1.5. Malý pohraničný styk
     V záujme rozvoja cezhraničnej spolupráce, dobrých susedských vzťahov  a vzájomného porozumenia medzi SR a Ukrajinou podpísala SR a Ukrajina zmluvu o malom pohraničnom styku, ktorá je plne v súlade s nariadením EP a Rady (ES) č. 1931/2006, ktorým sa ustanovujú pravidlá malého pohraničného styku na vonkajších pozemných hraniciach členských štátov a ktorým sa menia a dopĺňajú ustanovenia Schengenského dohovoru. Táto zmluva upravuje vykonávanie režimu malého pohraničného styku medzi zmluvnými stranami. 
     Na základe iniciatívy ukrajinskej strany došlo v júni 2011 k zmene niektorých podmienok malého pohraničného styku. Zmenila sa dĺžka jedného neprerušeného pobytu v režime malého pohraničného styku v pohraničnej oblasti druhej zmluvnej strany z pôvodných 30 dní na 90 dní v rámci 180 dní. Skrátila sa lehota na vydanie povolenia na malý pohraničný styk z pôvodných 60 dní na 30 dní a taktiež je skrátené predĺženie tejto lehoty z pôvodných 90 dní na 60 dní. Zmluva upravuje nové podmienky týkajúce sa možnosti oslobodenia od poplatku za spracovanie žiadosti o povolenie na malý pohraničný styk niektorých kategórii osôb. Poplatok za spracovanie žiadosti je určený vo výške 20 eur. Nový inštitútom je problematika riešenia sporov, ide o štandardnú formuláciu postupu riešenia sporov vzniknutých z vykonávania alebo z výkladu textu zmluvy. Súčasne nastavený model malého pohraničného styku s Ukrajinou musí zostať zachovaný a nie je ho možné rozširovať v oblasti územnej pôsobnosti a okruhu osôb, nakoľko zmluva s Ukrajinou využíva všetky dostupné ustanovenia nariadenia o malom pohraničnom styku v plnej miere.
    Povolenie na malý pohraničný styk, oprávňuje jeho držiteľa na prekračovanie spoločnej štátnej hranice zmluvných strán na účel vstupu na územie druhej zmluvnej strany, výstupu z jej územia a na pobyt v pohraničnej oblasti. 
    V súvislosti s prekračovaním vonkajšej hranice v rámci malého pohraničného styku SR vydáva „povolenia na malý pohraničný styk“ vo forme polykarbonátovej karty v súlade s nariadením (ES) č. 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín. V roku 2011 začne SR spolu s povoleniami na pobyt        s bezkontaktným čipom vydávať aj nové povolenia na malý pohraničný styk. V povoleniach na malý pohraničný styk s bezkontaktným čipom budú uložené biometrické údaje žiadateľa v súlade so špecifikáciami ustanovenými nariadením Rady (ES) č. 380/2008 zo dňa 18. apríla 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1030/2002, ktorým sa stanovuje jednotný formát povolení na pobyt pre štátnych príslušníkov tretích krajín. 
      2.1.6. Vykonávanie kontroly vonkajšej hranice SR na medzinárodných letiskách
     V súčasnosti je kontrola vonkajších hraníc SR na medzinárodných schengenských letiskách v Bratislave, Poprade a Košiciach zabezpečovaná podľa odporúčaní IBM službou hraničnej polície. 
     Hraničnú kontrolu vykonávajú policajti služby hraničnej polície zaradení na OHK PZ priamo na medzinárodných letiskách, v súlade s právnymi predpismi EÚ (napr. Kódex schengenských hraníc, Schengenskej príručky) a príslušnej vnútroštátnej legislatívy.
     Medzi základné úlohy OHK PZ patrí okrem vykonávania hraničnej kontroly aj spolupôsobenie pri zabezpečovaní ochrany civilného letectva a verejného poriadku v priestoroch letiska, boj proti cezhraničnej trestnej činnosti, odhaľovanie falšovaných a pozmenených cestovných dokladov a pátranie po osobách a veciach. Špecifickou oblasťou OHK PZ na medzinárodných letiskách je ich spolupôsobenie pri plnení opatrení v súvislosti s bezpečnostnou ochranou civilného letectva tak, ako to upravuje Nariadenie EP a Rady č. 300 z 11. marca 2008 o spoločných pravidlách v oblasti bezpečnostnej ochrany civilného letectva a o zrušení nariadenia (ES) č. 2320/2002. Ďalšou špecifickou úlohou OHK PZ je zabezpečovanie pyrotechnickej prehliadky batožín a priestorov letiska. V tejto súvislosti sa musí zdôrazniť, že technické prostriedky na vykonávanie tejto kontroly sú zastarané a je potrebná ich urýchlená obmena. Účelom hraničných kontrol je predchádzanie hrozbám na úseku verejného poriadku a národnej bezpečnosti (terorizmus).
     Podľa zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov za vybudovanie stavebnej infraštruktúry medzinárodných letísk zodpovedá Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky a prevádzkovateľ letiska. 
    V súčasnej dobe stavebná infraštruktúra plne vyhovuje schengenským štandardom len na letisku v Bratislave a Košiciach. 
    Čo sa týka medzinárodného letiska Poprad - Tatry je potrebné urýchlene dokončiť prevádzkovo-stavebné úpravy týkajúce sa zabezpečenia rozdelenia toku pasažierov na vnútorné a vonkajšie lety (schengenské a mimoschengenské). V roku 2008 boli len čiastočne realizované stavebné úpravy, a to na prílete dostavbou príletovej haly. Riešením je výstavba odletovej haly, kde by mal byť rozdelený tok pasažierov na vnútorné a vonkajšie lety. Realizácia stavebnej úpravy na letisku Poprad - Tatry bola prezentovaná aj pri poslednom schengenskom hodnotení SR v roku 2007. Preto budú tieto úpravy letiska Poprad - Tatry pravdepodobne predmetom záujmu schengenských hodnotiteľov pri opätovnom schengenskom hodnotení v rokoch 2012 a 2013. V súčasnosti je oddelenie toku cestujúcich na letisku Poprad – Tatry na odlete zabezpečené režimovými opatreniami, a nie stavebnou infraštruktúrou, čo nie je úplne v súlade s legislatívou EÚ. Ak nebudú vykonané tieto stavebné úpravy do konca roka 2011, bude potrebné preradiť toto letisko to kategórie malých letísk v súlade s Kódexom schengenských hraníc.
     OHK PZ disponujú výpočtovou a spojovacou technikou, ktorej väčšina bola dodaná v priebehu roka 2007. Vzhľadom k objemu spracovávania informácií súvisiacich s kontrolou vonkajšej hranice vo vzdušnom sektore je potrebná ich priebežná obmena a doplňovanie. Koncom roka 2009 bola dodaná nová technika využívaná na druholíniovú kontrolu. V ďalšom horizonte sa bude treba zaoberať obmenou, resp. modernizáciou jednotlivých technických prostriedkov, napr. aj motorových vozidiel.
     V súčasnosti kontrola režimu pri vybavovaní cestujúcich na všetkých medzinárodných letiskách je podľa schengenských štandardov IBM zabezpečovaná funkčným kamerovým monitorovacím systémom. V mesiaci máj 2010 po dokončení prác firma prevádzkujúca tento kamerový systém zabezpečila preškolenie policajtov k danej problematike. Taktiež aj priebežne odstraňuje zistené nedostatky na kamerovom monitorovacom systéme. 
     Osobitnú pozornosť je potrebné v tomto dokumente venovať malým letiskám a ich postaveniu v rámci odporúčaní IBM. Do kategórie malé (medzinárodné) letisko na území SR spadá celkom 5 letísk (Sliač, Žilina, Piešťany, Prievidza a Nitra). Prevádzkovatelia malých letísk sú povinní oznamovať lety mimo schengenský priestor príslušnému policajnému útvaru. V prípade hraničnej kontroly je vybavovanie cestujúcich vykonávané len na základe režimových opatrení bez úpravy stavebnej infraštruktúry. V súvislosti s uvedeným je potrebné zabezpečiť OCP PZ vykonávajúcich hraničnú kontrolu v priestore malého letiska mobilnými technickými zariadeniami.  
     2.1.7. Spolupráca s Colnou správou Slovenskej republiky pri kontrole vonkajšej hranice Slovenskej republiky
     V rámci hraničnej kontroly a hraničného dozoru na vonkajšej hranici SR policajti OHK PZ spolupracujú s Colnou správou SR v oblasti odhaľovania prípadov nelegálnej migrácie, pašovania psychotropných látok a prekurzorov, pašovania cigariet, tabaku, alkoholu a pohonných hmôt a látok. Za uvedeným účelom je v súčasnosti v platnosti dohoda medzi MV SR a Ministerstvom financií Slovenskej republiky . Vzájomnej spolupráci napomáha aj praktické uplatňovanie „Vykonávacieho protokolu o zabezpečení spolupráce pri vykonávaní spoločných kontrolných akcií“ z júna 2009. Je potrebné aj naďalej udržať úroveň spolupráce hlavne s Colným úradom Michalovce v oblasti nelegálnej migrácie a odhaľovania cezhraničnej trestnej činnosti. 
     Ďalej sú na schengenských letiskách vytvorené spoločné pracoviská policajných a colných orgánov, na hraničných priechodoch na pozemnej hranici sú vypracované režimové dohody medzi policajnými a colnými orgánmi, pričom sa tieto dohody pravidelne aktualizujú a taktiež dochádza k pravidelným stretnutiam pracovníkov oboch zložiek.
    2.2. Odhaľovanie trestnej činnosti súvisiacej s nelegálnou migráciou 
           2.2.1 Predmet a účel
     Podľa odporúčaní vyplývajúcich z aktualizovaného schengenského katalógu bola v podmienkach PZ zriadená NJBNM. Svoju činnosť začala dňom 1. apríla 2002, čím bolo naplnené odporúčanie expertnej správy o účinnosti ochrany štátnej hranice medzi SR a EÚ. 
     Zo záverov prijatých Radou EÚ pre spravodlivosť a vnútorné veci zo 4.-5. decembra 2006 vyplynula úloha budovania koncepcie IBM. Jedným z nosných pilierov uplatňovania IBM je vyšetrovanie trestného činu nedovoleného prekročenia štátnej hranice, s tým súvisiaci trestný čin falšovanie a pozmeňovanie cestovných dokladov a organizovaná forma prevádzačstva na území SR, ako aj celého schengenského priestoru v rámci medzinárodnej spolupráce. Všetky tieto úlohy zabezpečuje NJBNM, ktorá je výkonným, organizačným, koordinačným a koncepčným, líniovo riadeným pracoviskom UHCP P PZ v oblasti boja proti nelegálnej migrácii a inej cezhraničnej trestnej činnosti s celoslovenskou pôsobnosťou. 
     NJBNM priebežne zhromažďuje informácie o operatívnej situácii na území SR, ktoré spracováva a poskytuje ich výkonným útvarom zodpovedným za kontrolu hraníc v závislosti na analýze taktického rizika a operatívneho plánovania. 
     Úlohou NJBNM je vo vymedzenom rozsahu odhaľovať a vyšetrovať trestné činy „Nedovolené prekročenie štátnej hranice“ podľa § 354 až 357 Trestného zákona, „Porušovanie predpisov o obehu tovaru v styku s cudzinou“ podľa § 254 ods. 3 až 5 Trestného zákona, „Porušenie predpisov o štátnych technických opatreniach na označenie tovaru“ podľa § 279 ods. 2 a 3 Trestného zákona  a „Založenie, zosnovanie a podporovanie zločineckej skupiny“ podľa § 296 Trestného zákona, spáchané v súvislosti s vyššie uvedenými trestnými činmi, „Marenie výkonu úradného rozhodnutia“ podľa § 348 ods. 1 písm. c) Trestného zákona, „Falšovanie a pozmeňovanie verejnej listiny, úradnej pečate, úradnej uzávery, úradného znaku a úradnej značky podľa § 352 Trestného zákona, ak takýmto falšovaním a pozmeňovaním je dotknutý cestovný doklad a uvedený trestný čin bol spáchaný v súvislosti s prekročením štátnej hranice SR.
     Rozsah tejto trestnej činnosti je od jednotlivých prípadov nelegálnej migrácie v rámci SR, až po medzinárodne organizovanú trestnú činnosť, čiže od jej organizátorov, prepravcov nelegálnych migrantov až po zamestnávateľov prípadne ubytovateľov nelegálnych migrantov.
    NJBNM získava poznatky formou vlastného zisťovania počas operatívno-pátracej činnosti, ako aj informácií poskytovaných v rámci súčinnosti s RHCP, RCP a RHP. NJBPM pri svojej činnosti používa informačný systém ACHERON v zmysle nariadenia ministra vnútra SR č.93/2010 o prevádzke informačného systému PZ ACHERON. Systém spracúva informačné toky a vykonáva analýzu rizík, čím významným spôsobom pomáha pri odhaľovaní a vyšetrovaní cezhraničnej trestnej činnosti v koordinácii so všetkými príslušnými operatívnymi orgánmi.

     3. Analýza rizík pre oblasť kontroly hraníc Slovenskej republiky
     Analýza rizík vyplýva pre činnosť služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície z odporúčaní a najlepších postupov aktualizovaného schengenského katalógu. Analýzu rizík môžeme definovať ako proces systematického a cieľavedomého získavania, zhromažďovania a spracúvania informácií s cieľom boja proti nelegálnej migrácii a cezhraničnej trestnej činnosti a ich vyhodnocovanie pre potreby služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície. 
     3.1. Organizačné zabezpečenie analýzy rizík
     V rámci príprav na vstup do schengenského priestoru a v súlade s aplikovaním IBM bolo na základe pôvodného národného plánu zriadené centrum analýzy a strategického riadenia (CASR). Podľa odporúčaní schengenského katalógu bolo centrum koncipované jednak ako organizačný útvar UHCP P PZ zabezpečujúci rozsiahly a rýchly tok informácií na všetkých úrovniach organizácie a súčasne ako útvar zodpovedný za metodickú činnosť vo vzťahu k analýze rizík v súlade s modelom spoločnej integrovanej analýzy rizík (CIRAM) a za analýzu rizík na strategickej úrovni. Do centra boli začlenené pracoviská, zabezpečujúce analýzu rizík na centrálnej úrovni a spracovanie údajov v informačných systémoch, ktoré boli vytvorené v prechádzajúcom období. Na zabezpečenie potrebnej špecializácie boli činnosti v rámci analýzy rizík rozdelené medzi operačné stredisko P PZ a oddelenie analýzy rizík a štatistík UHCP P PZ. Na základe záverov zo spoločného projektu SK04/IB/JH/TL (komponent 4 Charta prenosu šírenia operatívnej informácie) bola vykonaná zmena organizačnej štruktúry UHCP (ešte v priamej pôsobnosti ako útvar MV SR) a zriadené jedno regionálne operačné stredisko v rámci RHP Sobrance. Funkciu ostatných regionálnych operačných stredísk zabezpečovalo operačné stredisko centra analýzy a strategického riadenia, ktoré v súčasnosti zabezpečuje operačné stredisko P PZ (patriace do organizačnej štruktúry UHCP MV SR do 1. apríla 2011). 
    Operačné strediská spracúvajú situačné správy, ktorých obsah bol upravený na základe záverov vyššie uvedeného spoločného projektu a v súlade s odporúčaním aktualizovaného schengenského katalógu. Podľa odporúčaní sa vyžaduje neustále aktualizovaný komplexný situačný obraz na národnej úrovni, ktorý zahŕňa všetky informácie týkajúce sa vnútroštátneho riadenia hraníc. 
    V súvislosti s opätovným začlenením UHCP do organizačnej štruktúry P PZ bolo zrušené operačné stredisko na UHCP P PZ. Keďže sa ale na aplikovanie charty prenosu šírenia operatívnych informácií a odporúčaní aktualizovaného schengenského katalógu vyžaduje, aby v systéme analýzy rizík bolo začlenené pracovisko s nepretržitou prevádzkou, všetky činnosti pôvodného operačného strediska na úseku analýzy rizík musia byť v požadovanej miere zabezpečené ústredným operačným strediskom P PZ. Je teda naďalej potrebné udržať tok informácií a analýzu rizík vo vzťahu k strategickej i operačnej rovine, ako si to vyžaduje IBM a podmieňuje CIRAM. Bude teda nevyhnutné, aby pracovníci ústredného operačného strediska P PZ úzko spolupracovali s odborom analýzy rizík a koordinácie UHCP P PZ a poskytovali širokospektrálne informácie potrebné pre tvorbu analytických produktov i napriek zmene organizačného začlenenia. Vzhľadom na redukciu personálu určeného na analýzu rizík na centrálnej úrovni bude potrebné na zabezpečenie udržania špecializácie riešiť predovšetkým analýzu rizík vo vzťahu k strategickej úrovni. To so sebou prináša nevyhnutnosť ponechať oblasť operačnej analýzy rizík prevažne na regionálne útvary UHCP P PZ a oblasť krízového manažmentu a strategického riadenia preniesť na príslušné útvary P PZ, respektíve úlohy prerozdeliť medzi ostatné funkčné a výkonné súčasti UHCP P PZ.

     3.2. Hlavné úlohy na úseku analýzy rizík
     Organizovanie a zabezpečovanie zberu informácií o legálnej a nelegálnej migrácii s celorepublikovou pôsobnosťou a ich vyhodnocovanie formou pravidelných alebo cielených analýz rizík a hrozieb, ktoré majú vplyv na bezpečnosť SR a tvorba súvisiacich štatistických a analytických produktov sa vykonáva na centrálnej úrovni v rámci UHCP P PZ. Na fungovanie a vývoj tejto oblasti v značnej miere vplývajú záväzky SR voči EÚ, samotná rozvíjajúca sa spolupráca s európskymi inštitúciami a pracovnými skupinami, ako i multilaterálna a bilaterálna spolupráca s členskými štátmi EÚ a susednými tretími krajinami v oblasti migrácie. 
     Na centrálnej úrovni sa spracúvajú celoslovenské periodické štatistiky legálnej a nelegálnej migrácie, periodické analýzy rizík a hrozieb nelegálnej migrácie, špecifické analýzy rizík a ďalšie strategické analytické materiály a podklady slúžiace pre riadiacu činnosť UHCP P PZ. Veľká časť takýchto štatistických a analytických produktov sa zverejňuje aj na intranetovej stránke UHCP P PZ, a tým sú k dispozícii všetkým policajtom na centrálnej, regionálnej a miestnej úrovni za účelom prijatia opatrení smerujúcich k eliminácii nelegálnej migrácie v SR, k zlepšovaniu IBM. Týmto spôsobom sú sprístupňované aj iným útvarom PZ a MV SR. Ďalšie štatistické a analytické produkty sú spracúvané a poskytované na základe špecifických požiadaviek jednotlivých útvarov MV SR, P PZ, štátnych a neštátnych organizácií v rámci SR fyzickým a právnickým osobám. Od vstupu SR do schengenského priestoru sa realizovali viaceré opatrenia na zvyšovanie kvality, objektívnosti a presnosti zberu informácií potrebných pre tvorbu analýzy rizík nežiaducej migrácie, v tejto súvislosti sa postupne rozširoval aj rozsah a periodicita spracovávaných štatistických a analytických produktov na národnej i európskej úrovni.
     Súčasťou aktívnej účasti SR na činnostiach koordinovaných agentúrou FRONTEX sú činnosti vykonávané v oblasti analýzy rizík a štatistík. Túto problematiku v rámci agentúry FRONTEX rieši jednotka analýzy rizík (RAU). Medzi takéto činnosti patrili predovšetkým pravidelná účasť zástupcov SR na FRAN rokovaniach, ďalších expertných skupinách a konferenciách, plnenie úloh z nich vyplývajúcich, vyplňovanie dotazníkov a pripomienkovanie návrhov materiálov, týkajúcich sa zvýšenia intenzity vzájomnej spolupráce, účasť na školeniach organizovaných agentúrou v oblasti štatistík a analýzy rizík, pravidelné spracovávanie a zasielanie analytických a štatistických príspevkov.
     K značnému rozvoju spolupráce (od vstupu SR do schengenského priestoru) došlo práve v oblasti príspevkov, ktoré SR (ako aj iné členské štáty) pravidelne poskytuje agentúre prostredníctvom chránenej siete ICONet. Najdôležitejšími periodickými príspevkami sú mesačné štatistiky a dvojmesačné analytické správy. Mesačné FRAN štatistiky prešli dvoma významnými zmenami - v januári 2010 sa zaviedli nové šablóny pre mesačné štatistiky s novými presne špecifikovanými definíciami a v októbri 2010 sa rozšírili o ďalšie 2 nové šablóny. Dvojmesačné analytické správy o nelegálnej migrácii a bezpečnosti na hraniach sa od júla 2010 spracovávajú v novej rozšírenej forme a štruktúre. V tejto súvislosti sme nadviazali užšiu spoluprácu s inými organizačnými útvarmi PZ, MZV SR a MF SR, za účelom kvalitného a komplexného spracovávania analytických správ. 
     Uvedené príspevky sú jedným z hlavných zdrojov pri príprave periodických analytických produktov, ktoré agentúra FRONTEX spracúva. V kontexte EÚ sa tieto produkty využívajú najmä pri posudzovaní a výbere budúcich spoločných operácií. Nakoľko je využívanie analytických produktov agentúry členskými štátmi súčasťou vzájomnej spolupráce, je potrebné zabezpečovať, aby sa zasielané produkty distribuovali príslušným útvarom v rámci UHCP, P PZ, MV SR a MZV SR. Vzhľadom k forme a stupňu utajenia (v anglickom jazyku, „vyhradené“) je v tejto súvislosti žiaduce stabilizovať pracovníkov zabezpečujúcich tieto činnosti na ÚHCP P PZ a pri výbere nových pracovníkov zohľadňovať potrebu aktívnej znalosti anglického jazyka a odbornosti v oblasti  analýzy rizík.
     V súčasnosti spracúva agentúra FRONTEX (RAU) za účasti analytických oddelení členských štátov EÚ „Smernicu pre činnosť analytických oddelení členských štátov EÚ a agentúry FRONTEX“, po ktorej schválení bude potrebné zabezpečiť jej implementáciu v podmienkach SR. Smernica bude obsahovať kapitoly, ako sú: ideálna štruktúra oddelenia v rámci organizácie, zodpovednosť a úlohy analytických oddelení, kritéria výberu a pracovný profil analytikov (skúsenosti, vedomosti a schopnosti), vzdelávanie a vývoj analytikov, softvérová a hardvérová podpora, mechanizmus zadávania úloh, zber údajov a zdroje údajov, analytické nástroje, analytické metódy, tvorba správ, analýz, hodnotení rizík a hrozieb atď. Súčasťou smernice bude aj CIRAM. Z uvedeného vyplýva, že na činnosť analytických oddelení budú kladené čoraz vyššie nároky a každá organizačná zmena v rámci UHCP P PZ dotýkajúca sa tohto oddelenia, by mala zohľadňovať budúcu funkciu a úlohy oddelenia vo vzťahu k uvedenej smernici EÚ a mandátu agentúry FRONTEX v oblasti analýzy rizík na úrovni EÚ. 
    Činnosť v rámci medzinárodnej spolupráce s EUROSTATom vyplýva z európskej legislatívy (nariadenie ES č. 862/2007 o štatistike Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane) a z funkcie národného kontaktného bodu pre EUROSTAT, ktorým je UHCP P PZ (oddelenie analýzy rizík a štatistík CASR). Národný kontaktný bod bol zriadený za účelom spracúvania a poskytovania štatistík EUROSTATu, ktoré sú v kompetencii UHCP P PZ (nelegálna migrácia, návraty, povolené pobyty, obvyklý pobyt, prisťahovalectvo a vysťahovalectvo cudzincov), pričom zodpovedá za ich zosúladenie s priamo záväznou legislatívou a inštrukciami EUROSTATu, a v tejto súvislosti participuje na implementačných opatreniach legislatívneho a technického charakteru, spracováva metaúdaje k poskytovaným štatistikám, spolupracuje so Štatistickým úradom SR a zúčastňuje sa medzinárodných pracovných rokovaní k pobytovým štatistikám. Ako príklad realizácie opatrení technického charakteru možno uviesť najmä úpravu a zmeny v administratívnych zdrojoch – príprava a vybudovanie nového Informačného systému Migrácie a medzinárodnej ochrany (IS MIGRA), úprava informačného systému „Evidencia cudzincov“ (ECU) a jeho postupné prispôsobenie potrebám európskych štatistík, pričom uvedené opatrenia bude nevyhnutné zabezpečovať i v ďalších etapách.
    V priebehu roku 2010 boli vydané dve nové vykonávacie nariadenia EÚ k štatistikám  Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane a EUROSTAT následne vydal revízie „Inštrukcií pre zber údajov“ k jednotlivým štatistikám a pripravuje metodologický dotazník na dosiahnutie úplnej zhody zbieraných údajov, z čoho vyplýva aj pre nasledujúce roky ďalší rozvoj a podrobnejšie členenie požadovaných štatistík. Význam presných, objektívnych a kvalitne spracovaných štatistík pre EUROSTAT podčiarkuje aj ich použitie pre Fondy Solidarity.
     Uvedená európska legislatíva a s tým súvisiaca povinnosť implementácie do praxe v podmienkach SR a harmonizácia údajov štatistík obyvateľstva a pobytových štatistík je náročný a dlhodobý proces, preto je potrebné vyvinúť úsilie smerujúce k tvorbe harmonizovaných štatistík, ktoré vyžadujú jednotlivé nariadenia EÚ. Štatistické údaje v celom rozsahu požadovanom EUROSTATom a nariadeniami EÚ bude možné poskytovať len postupným zosúladením a realizáciou legislatívnych, systémových, technických a personálnych opatrení. 
     Postupné prispôsobenie zberu, evidencie a výstupov údajov potrebám štatistík a analýz podľa požiadaviek agentúry FRONTEX a EUROSTATu je jednou z hlavných výziev a úloh UHCP P PZ v oblasti štatistík a analýzy rizík.  
     V rámci medzinárodnej spolupráce v oblasti analýzy rizík sa okrem uvedenej spolupráce vykonávajú aj ďalšie činnosti, v ktorých bude potrebné naďalej pokračovať. Činnosti vyplývajúce zo spolupráce s Európskou migračnou sieťou pokrýva najmä plnenie funkcie národného kontaktného bodu za UHCP P PZ, účasť na národných a medzinárodných zasadnutiach Európskej migračnej siete, spracovávanie podkladov do štúdií a výročných správ, pripomienkovanie materiálov, spracovávanie odpovedí na ad-hoc otázky atď. Spoluprácu so susednými tretími krajinami predstavuje dlhodobá a užitočná štvorstranná výmena informácií medzi SR, Poľskou republikou, Maďarskou republikou a Ukrajinou (tzv. DSR/MSR systém), ktorá spočíva vo výmene informácií o nelegálnej migrácii na spoločnej štátnej hranici na dennej a mesačnej báze, ako aj účasť na každoročných spoločných rokovaniach. Okrem toho začala od roku 2010 fungovať bilaterálna výmena informácií s Ukrajinou (na základe ustanovení protokolu medzi SR a Ukrajinou), pričom vymieňané informácie zahŕňajú viacero oblastí nelegálnej migrácie. 
     Z funkcie národného kontaktného bodu pre ICONet (chránená medzinárodná sieť pre výmenu informácii v oblasti nelegálnej migrácie), ktorý zabezpečuje UHCP P PZ (oddelenie analýzy rizík a štatistík) vyplýva vykonávanie administrácie prístupov, vedenie zoznamu užívateľov a jeho aktualizácia, účasť na medzinárodných zasadnutiach v Bruseli. Z hľadiska zdieľania informácií v oblasti nelegálnej migrácie prostredníctvom uvedenej siete sa zabezpečuje spracúvanie a vkladanie analytických a štatistických produktov, ktoré vyplývajú zo spolupráce medzi členskými štátmi koordinovanej agentúrou FRONTEX. 
     Spolupráca s členskými štátmi v oblasti štatistík a analýzy rizík sa vykonáva aj na bilaterálnej úrovni, a to vzájomnou výmenou štatistických a analytických informácií najmä so susednými členskými štátmi. 
3.3.	 Využívanie informačných systémov v procese analýzy rizík
     Jedným z najčastejšie využívaných interných zdrojov sú pri analýze rizík informačné systémy MV SR a PZ. UHCP P PZ je gestorom viacerých informačných systémov, ktorých obsah je determinovaný  špecializáciou oboch služieb. Postupná harmonizácia národnej legislatívy s legislatívou EÚ v oblasti ochrany osobných údajov zadefinovala  rad povinností pre gestora informačných systémov.  Rovnako je nevyhnutné plniť záväzky i vo vzťahu k SIS, UHCP P PZ je gestorom evidencie nežiaducich osôb, ktorá je zdrojovým informačným systémom pre záznamy SIS podľa čl. 96 Schengenského vykonávacieho dohovoru. Preto sa musí naďalej  zabezpečiť pravidelná kontrola záznamov,  predovšetkým na úrovni národnej databázy tak, ako je to uvedené v odporúčaniach aktualizovaného schengenského katalógu. V duchu budovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti a s ohľadom na zmeny po teroristických útokoch v USA v roku 2001, ale aj na posledný vývoj na Africkom kontinente je potrebné dosiahnuť maximálnu flexibilitu pri aplikácii reštriktívnych opatrení Bezpečnostnej rady OSN. Tieto opatrenia bude naďalej potrebné na národnej úrovni aplikovať prostredníctvom evidencie nežiaducich osôb (IS INBO). V priebehu roka 2011 sa budú realizovať zmeny v IS ECU a IS INBO v súvislosti s novelou zákona o pobyte cudzincov. V súvislosti so sprevádzkovaním SIS II a CS VIS možno predpokladať úpravu národného VIS a Centrálnej lustračnej konzoly (CLK). Zmeny bude treba realizovať aj vzhľadom na zavedenie biometrie do VIS. Na pracovných skupinách EÚ prebehlo už viacero diskusií o novom systéme ENTRY/EXIT, ktorého zavedenie bude zrejme nasledovať po sprevádzkovaní nového VIS s biometriou. Z uvedených dôvodov je naďalej potrebné v rámci odboru analýzy rizík a koordinácie sústrediť potrebný personál a materiálne zabezpečenie na kontrolu, rozvoj a  koordináciu spracovania údajov v informačných systémoch.
     Aplikovanie analýzy rizík v rámci IBM a zmeny v činnosti služieb hraničnej a cudzineckej polície po vstupe do schengenského priestoru si vyžiadali vytvorenie nového IS MIGRA. Agentúra FRONTEX, ale aj ostané orgány EÚ pri zabezpečovaní ochrany vonkajšej hranice a v boji s nelegálnou migráciou neustále zdôrazňujú potrebu skvalitnenia analýzy rizík. Pokiaľ chceme zabezpečiť požadované úlohy vo vzťahu k ochrane vonkajšej hranice, je samozrejmosťou snažiť sa o dosiahnutie vyššej kvality v oblasti analýzy rizík. Každá analýza začína zberom údajov, ktorý je kľúčovou etapou vo vzťahu ku kvalite. Práve všetky uvedené východiská boli hlavným motívom pri budovaní uvedeného informačného systému.
     Z hľadiska využiteľnosti možno IS MIGRA definovať ako systém umožňujúci evidenciu prípadov cudzincov v postupnej hierarchii riešenia v rámci útvarov hraničnej a cudzineckej polície. Jeho integrácia na AFIS a EURODAC súčasne zabezpečuje jednoznačnú identifikáciu osôb na základe daktyloskopických odtlačkov prstov. Táto využiteľnosť je veľmi dôležitá vzhľadom na snahu väčšiny nelegálnych migrantov skryť svoju skutočnú identitu. Po sprevádzkovaní IS MIGRA  je možné elektronické zasielanie požiadaviek  do IS EURODAC nielen na vonkajšej hranici, ale zo všetkých útvarov hraničnej a cudzineckej polície.
     Prístup do IS MIGRA je umožnený aj ostatným zložkám PZ spôsobom alfanumerickej lustrácie, čím sa systém stáva dôležitým nástrojom nielen pre hraničnú a cudzineckú políciu. Táto skutočnosť môže prispieť k lepšej súčinnosti v rámci PZ a súčasne tak ovplyvniť vývoj bezpečnostnej situácie. Taktiež vzhľadom na prerozdelenie úloh v oblasti pôsobnosti pri kompenzačných opatreniach na vnútorných hraniciach je prístup k tomuto systému pre ostatné služby Policajného zboru veľmi žiaduci. 
     Ide o dôležitý informačný systém a možno ho považovať za špecifický nástroj, ktorý je prínosom z hľadiska tvorby migračnej politiky SR. V  blízkej budúcnosti môžeme očakávať, že ovplyvní migračný tok aj mimo územie SR. Informácie, ktoré v súčasnej dobe poskytuje hraničnej a cudzineckej polícii, ale aj pracovníkom Migračného úradu MV SR, neboli nikdy predtým dostupné v komplexnejšej podobe. Táto skutočnosť prispieva k lepšej vzájomnej spolupráci pri výmene informácií vo vzťahu k zahraničiu a súčasne sa tým zvyšuje flexibilita v rámci súčinnosti medzi zložkami PZ, respektíve spolupráca s inými organmi štátnej správy. 
    Vzhľadom na vyššie uvedené, ale aj na skutočnosť, že IS MIGRA bol financovaný z fondov EÚ, je potrebné zabezpečiť udržateľný rozvoj tohto IS a vytvoriť také podmienky, aby bolo možné IS MIGRA flexibilne aktualizovať vzhľadom na zmeny v národnej legislatíve, ale najmä v legislatíve EÚ.

4. Medzinárodná spolupráca v oblasti kontroly vonkajších hraníc
    Slovenskej republiky

     Medzinárodná spolupráca v rámci uplatňovania IBM v oblasti kontroly vonkajších hraníc SR je vykonávaná na multilaterálnej, bilaterálnej, ako aj regionálnej úrovni. Jej cieľom je zvýšiť účinnosť kontroly vonkajších hraníc SR a prehlbovať bilaterálnu spoluprácu v prevencii a boji proti cezhraničnej trestnej činnosti a nelegálnemu prisťahovalectvu.
     Vzhľadom k tomu, že SR zodpovedá za ochranu vonkajšej pozemnej hranice s Ukrajinou je v tomto smere dôležité pri uplatňovaní IBM v rámci medzinárodnej spolupráce so susednými štátmi užšie využívanie policajnej, justičnej a colnej spolupráce. Táto oblasť nadobudla pre SR ešte väčší význam vstupom medzi krajiny schengenského priestoru a s tým súvisiacou potrebou aktívneho zapájania sa do mechanizmov koordinácie, rozhodovania a spolupráce EÚ.
     4.1. Bilaterálna spolupráca SR
    Na bilaterálnej úrovni má SR uzavreté dohody upravujúce policajnú spoluprácu predovšetkým v oblasti boja s najzávažnejšími formami trestnej činnosti, pričom ťažisko  spolupráce (s výnimkou dohôd uzavretých so susednými štátmi) je založené na výmene informácií. 
     Pred vstupom medzi krajiny schengenského priestoru bola SR viazaná bilaterálnymi zmluvami týkajúcimi sa ochrany, režimu a spolupráce na štátnej hranici, ktoré má uzatvorené so všetkými susednými štátmi (Česká republika, Poľská republika, Maďarská republika, Ukrajina) s výnimkou Rakúskej republiky. Uvedené bilaterálne zmluvy zakotvili inštitút hraničných splnomocnencov, ktorí sú zodpovední za realizáciu medzinárodných zmlúv týkajúcich sa štátnych hraníc, riešenie incidentov, mimoriadnych udalostí a všetkých problémov týkajúcich sa štátnych hraníc. Vstupom SR medzi krajiny schengenského priestoru sa príslušné ustanovenia jednotlivých režimových zmlúv (okrem zmluvy s Ukrajinou) prestali vykonávať. V tejto súvislosti sa medzi SR a Českou republikou uskutočnila výmena nót, ktoré potvrdzovali výsledky rokovaní o vykonávaní dvojstranných zmlúv iba v takom rozsahu, v ktorom sú v súlade so schengenským acquis. Obdobne sa uskutočnila výmena nót aj medzi SR a Rakúskou republikou. Rokovania s Poľskou republikou a s Maďarskou republikou ešte stále prebiehajú. V súlade s vyššie uvedenými skutočnosťami si inštitút hraničných splnomocnencov vyžaduje modifikáciu a prispôsobenie novému právnemu stavu. 
     Intenzívna spolupráca naďalej prebieha so Štátnou hraničnou službou Ukrajiny, kde sa uskutočňujú stretnutia na úrovni hlavných hraničných splnomocnencov, zástupcov hlavných hraničných splnomocnencov, hraničných splnomocnencov a ich pomocníkov. Každý rok sa pripravuje plán spolupráce medzi príslušnými službami, ktorý je podpisovaný na stretnutí hlavných hraničných splnomocnencov. 
     4.2. Operačná spolupráca s agentúrou FRONTEX 
      Agentúra FRONTEX, ktorá riadi a koordinuje operačnú spoluprácu na vonkajších hraniciach  členských štátov bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004. Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 z 11. júla 2007 bol ustanovený mechanizmus na zriadenie rýchlych pohraničných zásahových tímov (RABIT), ktorým sa regulujú úlohy a právomoci prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže. Zároveň bola vytvorená databáza CRATE, do ktorej štáty EÚ zaradili technické prostriedky, ktoré poskytujú na ochranu vonkajšej schengenskej hranice. SR zaradila do tejto databázy monitorovacie lietadlo, ktoré je prevádzkované úradom zvláštnych policajných činností P PZ.
     Operačná spolupráca medzi členskými štátmi na vonkajších hraniciach bude účinná len za predpokladu efektívneho uplatňovania princípu vzájomnej pomoci a solidarity. Operačná spolupráca pri kontrole vonkajších hraníc členských štátov je základným pilierom systematizovanej kontroly vonkajších hraníc EÚ tak, ako to upravuje odsek 13 Preambuly kódexu schengenských hraníc. 
Agentúra FRONTEX plní tieto úlohy:
-	koordinuje operačnú spoluprácu medzi členskými štátmi na vonkajších hraniciach EÚ,
-	spolupracuje s členskými štátmi pri vzdelávaní a odbornej príprave príslušníkov služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície, vrátane tvorby spoločných vzdelávacích osnov,
-	vykonáva analýzu rizík,
-	sleduje vývoj a výskum technických prostriedkov využívaných pri vykonávaní dozoru a kontroly na vonkajších hraniciach,
-	pomáha členským štátom v mimoriadnych situáciách na vonkajších hraniciach, ktoré si vyžadujú zvýšenú technickú a operačnú pomoc,
-	poskytuje členským štátom potrebnú pomoc pri organizovaní spoločných operácií v prípade návratov
    Najvyšším riadiacim a kontrolným orgánom agentúry FRONTEX je správna rada zložená z riadiacich funkcionárov hraničných  a cudzineckých polícií z členských štátov EÚ a dvoch zástupcov EK. SR zastupuje riaditeľ UHCP P PZ a jeho náhradníkom je 1. zástupca riaditeľa UHCP P PZ.  
     Podľa článku 8f nariadenia Európskeho parlamentu a Rady č. 863/2007 v rámci SR plní úlohy kontaktného bodu agentúry FRONTEX „Oddelenie pre spoluprácu s agentúrou FRONTEX“, ktoré vzniklo 1. februára 2008. V súčasnosti je uvedené oddelenie začlenené pod odbor hraničnej polície UHCP P PZ ako Oddelenie hraničnej polície a FRONTEXu          (od 1. apríla 2011). Kontaktný bod zabezpečuje komunikáciu s agentúrou FRONTEX vo všetkých otázkach a koordinuje účasť SR na aktivitách agentúry FRONTEX. 
      Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 bola členským štátom stanovená povinnosť vytvoriť vnútroštátne rezervy expertov spĺňajúcich požadovaný profil. Vytvorené rezervy v členských štátoch sú zaradené do databáz RABIT (rýchle pohraničné zásahové tímy), resp. FJST (spoločné podporné tímy agentúry FRONTEX). Na základe rozhodnutia výkonného riaditeľa agentúry sú ad hoc vysielaní na územie tých členských štátov,  ktoré čelia mimoriadne kritickým situáciám súvisiacim s nelegálnou migráciou, resp. stávajú sa súčasťou medzinárodných tímov pôsobiacich v rámci plánovaných spoločných operácií.  
     Činnosť agentúry FRONTEX sa riadi schváleným Programom práce na každý kalendárny rok. Plán práce pre rok 2011 má nasledujúce priority:
-	zameranie operačných aktivít na juhovýchodnú vonkajšiu hranicu EÚ,
-	podpora Bulharskej republiky a Rumunskej republiky po ich vstupe do Schengenského priestoru,
-	zintenzívnenie operačných aktivít (počet operačných dní) o 11 %,
-	testovanie  operačnej pobočky agentúry Frontex ( FOO) v Píreu ( Atény- Grécko)  
-	návratové operácie,
-	boj proti obchodovaniu s ľuďmi.
    SR sa aj naďalej bude podieľať na aktivitách agentúry FRONTEX, pričom bude klásť väčší dôraz na svoje priority, medzi ktoré patrí predovšetkým ochrana pozemnej hranice a získavanie skúseností z pohľadu blížiaceho sa schengenského hodnotenia (2012 a 2013).
     V praxi SR prejavuje svojou zodpovednosť a solidaritu za kontrolu vonkajšej hranice EÚ, čoho dôkazom bolo aj zapojenie UHCP P PZ do operácie RABIT 2010 (október 2010 a marec 2011), v rámci ktorej boli členské štáty EÚ požiadané o nasadenie rýchlych zásahových pohraničných tímov na grécko–tureckú hranicu, ktorá  sa vzhľadom na počet nelegálnych migrantov stala pre grécku hraničnú políciu nezvládnuteľnou. SR zareagovala vyslaním 4 skupín (každá v zložení 3 policajtov) spolu s hliadkovacími vozidlami, prístrojmi na nočné videnie, termovíznymi kamerami a monitorovacieho lietadla s päťčlennou posádkou. 
    Spoločné operácie sú zvyčajne plánované aktivity, ktoré slúžia predovšetkým na eliminovanie nelegálnej migrácie na vonkajších hraniciach členských štátov EÚ. Môžu byť organizované aj za účelom zvýšenia úrovne kontroly a dozoru na vonkajšej hranici v prípade významných spoločenských, športových alebo  kultúrnych udalostí, vyžadujúcich vykonanie koordinovaných bezpečnostných opatrení viacerými členskými štátmi resp. na území viacerých členských štátov. Tieto operácie trvajú niekoľko dní príp. týždňov.
      Rozdelenie spoločných operácií na:
-	pozemných hraniciach,
-	morských hraniciach,
-	vzdušných hraniciach a
-	spoločné návratové operácie – informačná a koordinačná sieť pre služby riadenia migrácie členských štátov (ICONET), ktorá sa používa ako nástroj pre výmenu informácií v tejto oblasti vrátane systému informácií požiadaviek členských štátov v oblasti plánovaných operácií v prípadoch návratu osôb, ktoré je potrebné vyhostiť. 
     Operačné aktivity na pozemnej vonkajšej hranici EÚ sú jednoznačnou prioritou SR. V  roku 2011 sa vybraní policajti UHCP P PZ zúčastnia spoločných operácií Poseidon zem, Jupiter, Neptún a kontaktné body (FPO).
     Na aktivitách morského sektora vonkajšej hranice EÚ sa zo SR zúčastňovala posádka monitorovacieho lietadla Cessna T 182 (rok 2010). V rámci spoločnej operácie Poseidon more UHCP P PZ v roku 2010 vyslal expertov na hraničnú kontrolu (cestovné doklady). V roku 2011 sa za SR zúčastnia na spoločných operáciách Poseidon more, Indalo, Minerva a Aeneas vybraní policajti organizačných zložiek PZ.
     Experti na prvolíniovú a druholíniovú hraničnú kontrolu za UHCP P PZ sa zúčastňujú na aktivitách agentúry FRONTEX v rámci vzdušného sektoru. V roku 2011 to budú operačné aktivity pre kontaktné body, Hubble a Mizar. 
     Spoločná operácia Meteor v súvislosti s organizovaním majstrovstiev sveta v ľadovom hokeji 2011 (apríl a máj) na Slovensku prebiehala na letisku Viedeň – Schwechat. Na území SR bol aktivovaný kontaktný bod na letisku v Bratislave a v Košiciach, kde boli umiestnení experti z ostatných zúčastnených krajín a pozorovatelia z Ruskej federácie a Bieloruska. 
     V rámci spoločných návratových operácií plánuje agentúra FRONTEX v priebehu roka 2011 zorganizovať 30 až 40 spoločných operácií, ktoré budú nasmerované do vybraných krajín západnej Afriky, západného Balkánu, Gruzínska a Arménska, južnej Ameriky a Ázie. SR sa na plánovaných návratových operáciách bude zúčastňovať podľa potreby.
     Projekt Melita je zameraný na pomoc Malte pri identifikovaní cestovných dokladov a zabezpečovaní návratových operácií v spolupráci s veľvyslanectvami tretích krajín. 
     Priority agentúry FRONTEX v ďalších rokoch budú tak, ako doteraz, rozpracované v Ročných plánoch práce, ktoré sú odrazom vykonávanej analýzy rizík a budú musieť zohľadňovať ustanovenia novely nariadenia Rady (ES) č. 2007/2004 z  26. októbra 2004, ktorej proces pripomienkovania v súčasnosti prebieha.
     Na základe známych skutočností predpokladanými prioritami budú:
-	operačná spolupráca na vonkajších hraniciach členských štátov EÚ a v rámci nej uplatňovanie IBM, 
-	spracovanie manuálov „best practices“
-	boj s organizovaným zločinom (prevádzačstvo, obchodovanie s ľuďmi a drogami),
-	oblasť vzdelávania, kde bude zvýšená pozornosť venovaná základným ľudským právam, azylovým procedúram, jazykovej vybavenosti expertov, skvalitneniu hraničnej kontroly a hraničného dozoru priamo voči  expertom zaradeným v databázach RABIT a FJST, ako aj nepriamo, prostredníctvom školiteľov, voči príslušníkom služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície,
-	rozšírenie a prehĺbenie spolupráce s inými agentúrami EÚ, inštitúciami financovanými z rozpočtu EÚ (Europol), svetovými organizáciami (UNHCR, IOM) a s tretími krajinami,

     4.3. Spolupráca v rámci Európskej únie	
     Kľúčovou platformou spolupráce s inštitúciami EÚ ohľadne kontroly vonkajších hraníc je aktívny podiel SR na rozvoji IBM. Súčasťou tejto spolupráce je účasť zástupcov SR v pracovných skupinách Rady EÚ a Komisii EÚ. Konkrétnou formou spolupráce je aktívna činnosť národných expertov SR v príslušných pracovných skupinách EÚ, výboroch a ministerských formáciách. V pracovných skupinách zastupujú SR národní experti z UHCP P PZ, Kriminalistického a expertízneho ústavu PZ a úradu medzinárodnej policajnej spolupráce P PZ, ktorí aktívne spolupracujú so sekciou legislatívy a vonkajších vzťahov MV SR (ďalej len „národní experti“).
     V rámci činnosti v pracovných skupinách Rady EÚ a Komisii EÚ majú národní experti  mandát zaujímať stanoviská, predkladať návrhy a taktiež  hlasovať o ďalšom smerovaní EÚ.
    Problematika kontroly vonkajších hraníc členských štátov EÚ a ich spolupráca patrí v rámci EÚ do oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ktorej najvyšším orgánom je Rada EÚ. Prípravy  rozhodnutí a vykonávacích predpisov zabezpečujú jednotlivé odborne zamerané pracovné skupiny Rady EÚ. 
     Národní experti sa zúčastňujú zasadnutí pracovnej skupiny „Vysoká úroveň pre azyl a migráciu“ (HLWG), ktorá je súčasťou štruktúry Rady EÚ pre všeobecné záležitosti. Pracovná skupina  plní úlohy vo vzťahu k agende migrácie a azylu s medzinárodným prvkom a s prepojením na zahraničnú politiku EÚ vo vzťahu k tretím krajinám. V uvedených oblastiach dáva strategické odporúčania Rade EÚ vo vzťahu k danej problematike. 
     V rámci pracovnej skupiny HLWG sú jednotlivé členské štáty EK pravidelne informované o najdôležitejších skutočnostiach patriacich do oblasti mobilitných partnerstiev, ktoré sú jedným z nástrojov politiky globálneho prístupu k migrácii. 
     Ďalšou aktivitou, ktorej sa pravidelne zúčastňujú národní experti je zasadnutie „Strategického výboru pre imigráciu, hranice a azyl“ (SCIFA). Výbor SCIFA je súčasťou pracovných štruktúr Rady EÚ pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti, ktorého úlohou je príprava diskusie Rady EÚ k otázkam migrácie, hraníc a azylu. SCIFA je súčasťou legislatívneho procesu, rokuje o otázkach a problematických oblastiach, dáva strategické usmernenia a odporúčania Výboru stálych predstaviteľov.  
	     Do pôsobnosti výboru SCIFA patrí celý rad oblastí, o ktorých sa diskutuje na technickej úrovni v ďalších prípravných orgánoch a pracovných skupinách Rady EÚ (napr. VISA, Hranice, SCHEVAL atď.). Výbor SCIFA v týchto veciach prijíma strategické rozhodnutia príp. ich rieši v súvislosti s ich následným prediskutovaním vo Výbore stálych predstaviteľov resp. na Rade ministrov pre spravodlivosť a vnútorné veci.
    Národní experti sa zúčastňujú rokovaní pracovnej skupiny Rady EÚ pre integráciu, migráciu a vyhostenie. Pracovná skupina je zameraná na oblasť  prisťahovalectva a návratovej problematiky, zároveň rieši návrhy a odporúčania vo vzájomnom akceptovaní rozhodnutí o návrate členskými štátmi v prípade dobrovoľného návratu cudzinca. Rovnako sa tu diskutuje o možnosti vytvorenia štandardov na legislatívnej úrovni EÚ, v súvislosti s princípom non-refoulement – nevyhostiteľnosť (ide o prípady, kedy sa cudzinec na území členského štátu zdržiava nelegálne a je mu vydané administratívne vyhostenie, ale nie je možné ho z územia členského štátu vyhostiť, nakoľko sa uplatňuje vyššie uvedený princíp). Uvedená pracovná skupina pokrýva širokú oblasť, ktorej väčšia časť spadá do kompetencie MV SR (resp. UHCP P PZ). Rokovania k návrhom smerníc sú dôležité, nakoľko sa  priamo dotýkajú zákona o pobyte cudzincov a po ich prijatí bude potrebná ich transpozícia do uvedeného zákona. 
     Národní experti sa zúčastňujú rokovaní pracovnej skupiny Rady EÚ pre víza.  V súčasnej dobe sa rokuje  o revidovaní platných dohôd týkajúcich sa  zjednodušenia vízového režimu (napr. s Moldavskom, Ruskou federáciou a Ukrajinou), vzhľadom na to, že táto nutnosť vychádza z aplikačnej praxe súvisiacej s prijatím nového vízového kódexu, ktorý vstúpil do platnosti v apríli 2010. Zároveň sa tu diskutuje o otázkach členských štátov v súvislosti s problémami, ktorým tieto čelia pri aplikácii vízového kódexu. Rovnako sú na programe rokovaní viaceré návrhy dohôd o zjednodušení vízového režimu s tretími krajinami, ako aj akčné plány k vízovej liberalizácii. 
     Ďalšou pracovnou skupinou Rady EÚ, ktorej sa zúčastňujú národní experti SR je pracovná skupina pre hranice, ktorá sa zaoberá spoluprácou na vonkajších hraniciach EÚ. Od marca 2010 prebieha rokovanie k návrhu nariadenia EP a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 2007/2004 o zriadení Európskej agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (FRONTEX). Predmetný návrh nariadenia významne posilňuje postavenie a právomoci agentúry FRONTEX. V súčasnosti na pracovnej skupine prebieha rokovanie k novelizácii Kódexu schengenských hraníc.
     Národní experti SR pôsobia aj v pracovnej skupine Rady EÚ pre schengenské záležitosti (SCHEVAL), ktorá sa zameriava na hodnotenie aplikácie schengenských ustanovení, formulovanie odporúčaní, vhodných metód na aplikáciu rôznych elementov schengenskej spolupráce. Jedným z členov tejto pracovnej skupiny je pracovník UHCP P PZ, ktorý je zároveň jedným z ôsmych schengenských hodnotiteľov v EÚ. Úlohou pracovnej skupiny pre schengenské záležitosti je vyjednávanie noviel schengenských odporúčaní a najlepších postupov. V súčasnosti sa rokuje o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady EÚ, ktorým sa vytvára hodnotiaci mechanizmus na overenie uplatňovania schengenského acquis. V roku 2010 došlo ku zlúčeniu pracovnej skupiny pre schengenské hodnotenie s pracovnou skupinou pre schengenské záležitosti.
     V súvislosti s opätovným schengenským hodnotením v rokoch 2012 a 2013 je potrebné pozorne sledovať hodnotenie iných krajín v rámci druhého mandátu. V roku 2011 budú hodnotené Dánske kráľovstvo, Island, Nórske kráľovstvo, Švédske kráľovstvo, Fínska republika. Účelom schengenského hodnotiaceho mechanizmu je zachovanie vzájomnej dôvery medzi členskými štátmi a ich schopnosť efektívne a účinne uplatňovať sprievodné opatrenia, ktoré umožňujú zachovávať priestor bez vnútorných hraníc. 
     4.4. Regionálna (miestna) spolupráca	
     Účinná regionálna spolupráca významne posilňuje našu schopnosť rýchlo a dôkladne reagovať na situácie vznikajúce v súvislosti s kontrolou hraníc SR. Významným subjektom takejto spolupráce v oblasti kontroly vonkajších hraníc je Medzinárodná konferencia pohraničných polícií (IBPC), ktorá sa každoročne stretáva na úrovni riadiacich pracovníkov pohraničných polícií alebo ich zástupcov. Predmetom rokovaní je riešenie dlhodobých i aktuálnych problémov v oblasti ochrany a riadenia vonkajších hraníc, reagovanie na hrozby terorizmu, medzinárodný boj proti organizovanému zločinu, ako aj výmena informácií a skúseností.
     Významnou platformou pre zlepšenie praktickej spolupráce a výmeny informácií predstavuje spolupráca hraničných policajných služieb krajín Vyšehradskej skupiny (V4), ktorej predstavitelia sa stretávajú každoročne v krajine, ktorá má aktuálne predsedníctvo. Formát tejto spolupráce je významný, nakoľko sa jedná o susedné krajiny vykonávajúce kontrolu hraníc na spoločnej schengenskej pozemnej hranici s Ukrajinou  (okrem Českej republiky), krajiny ležia v smere trasy nelegálnej migrácie z Východnej Európy  a Ázie. Spoločným strategickým cieľom krajín je príprava systémových opatrení súvisiacich s nadchádzajúcim schengenským hodnotením v rokoch 2012 a 2013. 
     4.5. Medzinárodná spolupráca v boji proti nelegálnej migrácii	
     V uvedenej oblasti spolupracuje NJBNM s partnerskými útvarmi polície susedných štátov a krajín EU pri odhaľovaní a vyšetrovaní cezhraničnej trestnej činnosti prevádzačstva páchaného zločineckými a organizovanými skupinami s medzinárodným prvkom, vykonávaním operatívno-pátracej činnosti a rozkladnými opatreniami. Na medzinárodnej úrovni sa podieľa na plnení úloh, ktoré vyplývajú z platných bilaterálnych protokolov a dohôd o operatívnej spolupráci, predovšetkým so susednými štátmi, resp. s ďalšími štátmi – Spolkovou republikou Nemecko, Rumunskou republikou, Talianskou republikou, Holandským kráľovstvom, Francúzskou republikou, Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska, Španielskym kráľovstvom a ďalšími.
     Na multilaterálnej úrovni prebieha spolupráca formou členstva v analytických súboroch Europolu, AWF Checkpoint, zameraná na nelegálnu migráciu (konkrétne v skupine FP TWISTER, FP RAIN, FP THUNDER), formou členstva v Interpole, FRONTEX-e, v aktívnej účasti na projektoch COSPOL a v regionálnych zoskupeniach „Dunajský Región“, ktorý  sa zaoberá problematikou nelegálnej migrácie a s tým súvisiacim prevádzačstvom. Na jeho činnosti sa podieľajú viaceré partnerské služby zo Spolkovej republiky Nemecko, Rakúskej spolkovej republiky, Českej republiky, Maďarskej republiky a SR, a v súčasnosti sa perspektívne uvažuje o začlenení Bulharskej republiky a Rumunskej republiky.
     Spolupráca v rámci EÚ v oblasti prípravy kvalifikovaných odborníkov je zabezpečená účasťou pracovníkov na školeniach organizovanými Európskou policajnou akadémiou (CEPOL) a agentúrou FRONTEX.
     Preventívna činnosť v oblasti boja proti nelegálnej migrácii sa vykonáva v tretích krajinách (tranzitné ako aj krajiny pôvodu nelegálneho migranta) prostredníctvom medzivládnych a mimovládnych organizácií, formou účasti pracovníkov na projektoch.
     4.5.1. Návratová politika (readmisie, vyhostenie a dobrovoľné návraty)
     Jedným z najdôležitejších predpokladov úspešného boja proti nelegálnej migrácii a nelegálnemu prisťahovalectvu je účinná readmisia, ktorej nástrojom sú readmisné dohody upravujúce podmienky odovzdávania a prijímania osôb. Pri všetkých aktivitách členských štátov platí, že prednosť je daná dobrovoľnému návratu osôb a až v prípade nemožnosti takéhoto prístupu je potrebné pristúpiť k návratu nútenému.
     SR má v súčasnosti uzatvorených 28 readmisných dohôd. Z toho je 17 readmisných dohôd na bilaterálnej úrovni a 11 dohôd je uzatvorených medzi EÚ a tretími krajinami.
     Dohoda medzi EÚ a Ukrajinou o readmisii osôb bola podpísaná 17. júna 2007, platnosť nadobudla 1. januára 2008, avšak len pre readmisiu vlastných štátnych príslušníkov. Ustanovenia týkajúce sa readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín a osôb bez štátnej príslušnosti nadobudli platnosť 1. januára 2010. V súlade s čl. 16 uvedenej dohody môžu členské štáty uzatvárať vykonávacie protokoly na bilaterálnej úrovni. Texty vykonávacích protokolov boli vymenené medzi slovenskou a ukrajinskou stranou, prvé kolo expertných rokovaní sa uskutočnilo v dňoch 26. až 29. apríla 2011. 
     SR sa bude usilovať o dohodnutie readmisných dohôd s tretími krajinami a najmä s krajinami, z ktorých pochádzajú najväčšie počty nelegálnych migrantov. Vzhľadom k tomu, že migračné vlny sa môžu meniť v závislosti od politickej a ekonomickej situácie v jednotlivých krajinách, bude SR uzatvárať readmisné dohody i s ďalšími, z dnešného pohľadu menej problémovými krajinami. Za účelom identifikácie problematických krajín bude SR priebežne monitorovať, spracovávať a vyhodnocovať situáciu v oblasti nelegálnej migrácie. Pre potreby vyhodnotenia sa budú zhromažďovať všetky relevantné štatistické údaje o praktickom využívaní readmisných dohôd z hľadiska počtu vrátených osôb, dôvodov ich vrátenia atď. 
     Kľúčová z hľadiska realizácie účinnej politiky návratu nelegálnych migrantov v podmienkach schengenského priestoru bude spolupráca SR s ostatnými členskými štátmi a predovšetkým s tretími krajinami. Len úzka spolupráca so štátmi, z ktorých do SR prichádza najväčší počet nelegálnych migrantov, umožní vykonávanie úspešnej politiky návratu týchto osôb.
     V tejto súvislosti bude SR pokračovať v rokovaniach o bilaterálnych readmisných dohodách, ktoré budú reflektovať na situáciu v oblasti nelegálnej migrácie. SR bude zároveň v maximálnej možnej miere podporovať vyjednávanie vedené s tretími krajinami v mene EÚ. SR bude usilovať o prehlbovanie spolupráce s problémovými krajinami nielen na úrovni zmluvnej, ale predovšetkým praktickej spolupráce v oblasti dokumentácie a prijímania vracajúcich osôb, spolupráce v oblasti tranzitu atď. SR v súlade s ustanovením článku 23 Schengenského dohovoru vykoná analýzu a zúčastní sa prípadne diskusie na európskej úrovni so schengenskými štátmi k readmisným dohodám uzavretými z dôvodu úpravy vzájomného odovzdávania príslušníkov tretích krajín, ktorí sa zdržiavajú na území schengenského priestoru nelegálne. 
     Uvedené ustanovenie dohovoru ukladá povinnosť členským štátom vyhostiť neoprávnene sa zdržujúcich cudzincov z územia zmluvnej strany, na ktorom boli zadržaní a to do krajiny pôvodu cudzinca alebo do akéhokoľvek iného štátu, do ktorého mu môže byť povolený vstup.
     V súčasnosti sa readmisia a vyhosťovanie cudzincov z územia SR vykonáva na základe bilaterálnych medzinárodných dohôd (readmisné dohody) a podľa ustanovenia § 57 zákona o pobyte cudzincov.
     SR má v súčasnej dobe vytvorený komplexný systém pre readmisiu a vyhosťovanie cudzincov, vrátane potrebnej infraštruktúry pre zaistenie cudzincov (útvary policajného zaistenia pre cudzincov Medveďov a Sečovce).
     Repatriáciu cudzincov zo SR vykonávajú útvary služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície v prípadoch:
-	odovzdania cudzinca susednému štátu podľa príslušnej readmisnej dohody, 
-	odovzdania cudzinca tretiemu štátu podľa príslušnej readmisnej dohody,
-	realizácie administratívneho vyhostenia cudzinca do krajiny pôvodu v zmysle readmisnej dohody, pokiaľ bola s konkrétnym štátom podpísaná,
-	realizácie administratívneho vyhostenia cudzinca do krajiny pôvodu bez readmisnej dohody,
-	realizácie asistovaného dobrovoľného návratu cudzinca v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou pre migráciu (IOM), 
-	realizácie súdneho vyhostenia cudzinca do krajiny pôvodu a tiež v zmysle readmisnej dohody, pokiaľ bola s konkrétnym štátom podpísaná,
-	realizácie úloh vyplývajúcich z nariadenia Rady (ES) č. 343/2003 (dublinské nariadenie), t.j. zabezpečenie vycestovania cudzinca do členského štátu Európskej únie na základe požiadaviek Dublinského strediska Migračného úradu MV SR,
-	zabezpečenia vycestovania cudzinca v zmysle čl. 23 schengenského vykonávacieho dohovoru na územie schengenského štátu, v ktorom má cudzinec povolenie na pobyt alebo dočasné povolenie na pobyt,
-	zabezpečenia vycestovania cudzinca, ktorý prestane plniť podmienky na pobyt na území jedného zo schengenských štátov,
-	zabezpečenia vycestovania do krajiny pôvodu, alebo do akéhokoľvek štátu, v ktorom je prijatie možné,
-	realizácie vyhostenia na základe zistenia, že cudzinec má zakázaný pobyt na území niektorého z členských štátov EÚ (podľa smernice Rady 2001/40/ES o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych príslušníkov tretích krajín),
-	realizácia vyhostenia na základe zistenia, že cudzinec má uložený trest vyhostenia na území niektorého zo štátov EÚ (podľa smernice Rady 2001/40/ES o vzájomnom uznávaní rozhodnutí o vyhostení štátnych príslušníkov tretích krajín).
     Prijatím nového zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov sa zabezpečí úplná transpozícia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/115/ES zo 16. decembra 2008 o spoločných normách a postupoch členských štátov na účely návratu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na ich území. SR tak bude spĺňať všetky podmienky kladené orgánmi EÚ na členské štáty v oblasti vyhosťovania štátnych príslušníkov tretích krajín.
     4.5.2.	Multilaterálna spolupráca v rámci medzinárodných organizácií	
     SR spolupracuje v oblasti boja proti nelegálnej migrácii s členskými štátmi EÚ a tretími krajinami v rámci viacerých medzinárodných organizácií. Za najvýznamnejšie organizácie, ktoré sa angažujú v boji proti nelegálnej migrácii, možno považovať Medzinárodné centrum pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD) a Medzinárodnú organizáciu pre migráciu (IOM).
     4.5.2.1. Medzinárodné centrum pre rozvoj migračnej politiky (ICMPD)
     ICMPD je aktívne v mnohých oblastiach migrácie, vrátane boja proti nelegálnej migrácii. Hlavnými profilovými oblasťami sú vízová politika, ochrana štátnych hraníc, azyl, návraty, integrácia a boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Zároveň plní funkciu sekretariátu dvoch medzivládnych konzultačných fór, a to „Budapeštianskeho procesu“ a „Dialógu o tranzitnej migrácii v Stredozemí“, ktoré sa zameriavajú na prevenciu a boj proti nelegálnej migrácii a podporu rozvoja nových inovovaných systémov pre riadenie migrácie v širšom európskom regióne, konkrétne vo forme posilňovaní operačnej a praktickej spolupráce v rôznych oblastiach pri boji proti nelegálnej migrácii a v dlhšom časovom horizonte odstraňovanie príčin nelegálnej migrácie. Obidva procesy fungujú na princípe špecializovaných pracovných skupín pokrývajúcich jednotlivé aspekty boja proti nelegálnej migrácii (ako napríklad azyl, návraty, hodnotenie rizík, výmena štatistických údajov a pod.).
     So zreteľom na formu a rozsah migračných tokov SR kládla doteraz výhradný akcent na Budapeštiansky proces, ktorý sa z nečlenských krajín EÚ zameriava na krajiny bývalého Sovietskeho zväzu a západného Balkánu, napr. cez aktívnu účasť v rámci jednotlivých aktivít, účasťou na hodnotiacich misiách. 
     ICMPD tiež funguje ako servisná organizácia v rámci niekoľkých projektov v spolupráci   s inými členskými krajinami EÚ zameriavajúcimi sa najmä na budovanie kapacít, tvorbu migračných stratégií a profilov v krajinách západného Balkánu a bývalého Sovietskeho zväzu. Na základe aktivít uvedených platforiem je produkovaný rad štúdií a publikácií zaoberajúcich sa výmenou štatistických údajov (každoročné ročenky o nelegálnej migrácii, pašovanie a obchodovanie s ľuďmi alebo prehľad migračných systémov). SR sa bude naďalej aktívne zúčastňovať aktivít ICMPD a zvlášť oboch medzivládnych konzultačných fór. Riaditeľ UHCP P PZ je členom riadiacej skupiny ICMPD. 
     V súčasnosti prebieha záverečná etapa projektu „Budovanie migračných partnerstiev“, ktorý bol schválený Európskou komisiou v rámci výzvy „Program spolupráce s tretími krajinami v oblasti migrácie a azylu“. Priebeh projektu bol stanovený na obdobie 2009 - 2010 a orientoval sa najmä na nelegálnu  migráciu, migračné toky a profily. Vzhľadom na úspech projektu sa Maďarská republika ako jeden z partnerov rozhodla predložiť Európskej komisii návrh na pokračovanie projektu pod názvom „Rozšírené migračné partnerstvá“. Priebeh projektu je plánovaný na roky 2011 a 2012 a vychádzal zo spoločnej deklarácie prijatej v Prahe. Maďarská republika predložila projekt „Rozšírené migračné partnerstvá“ dňa             21. júna 2010. 
     Cieľovými krajinami projektu a partnermi na realizáciu aktivít, ktoré budú schválené akčným plánom sú krajiny bývalého Sovietskeho zväzu, Západného Balkánu a Turecko. Cieľom projektu je vytvorenie a schválenie akčného plánu, ktorý bude základným dokumentom na realizáciu cieľov spoločnej deklarácie. Akčný plán by mal byť prijatý počas ministerskej konferencie v októbri 2011. Okrem prípravy akčného plánu budú aktivity projektu zamerané aj na aktualizáciu migračných profilov krajín, ako aj na vylepšenie interaktívnej mapy východných migračných ciest.
     4.5.2.2. Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM)
     Spolupráca SR s IOM prebieha najmä pri konkrétnych projektoch rozvojovej pomoci. Ďalšou oblasťou spolupráce sú dobrovoľné repatriácie neúspešných žiadateľov o udelenie azylu a dobrovoľných návratov cudzincov, ktorí už nespĺňajú podmienky na pobyt na území SR (najmä osoby, ktorým bolo vydané rozhodnutie o administratívnom vyhostení). IOM spolupracuje v tejto oblasti s MV SR (UHCP P PZ). 

     Spolupráca s IOM je zameraná najmä na zabezpečovanie vycestovania cudzincov, ktorí sú umiestnení v zariadeniach pre zaistenie cudzincov. IOM zabezpečuje pre tieto osoby letenky, asistenciu na letisku v prípade tranzitu a asistenciu pri prílete do krajiny pôvodu. SR bude ďalej rozvíjať svoju spoluprácu s IOM a bude usilovať o realizáciu ďalších projektov, ktorých cieľom bude znižovanie rizík nelegálnej migrácie.

5. Kontrolné opatrenia vo vnútrozemí zamerané na dodržiavanie podmienok voľného pohybu
     Úlohy a podmienky činnosti služieb PZ v oblasti vnútorných hraníc vychádzajú z právnych predpisov medzinárodného práva, európskeho práva a vnútroštátneho práva.
Z právnych noriem medzinárodného práva sú to predovšetkým multilaterálne medzinárodné dohovory, ktoré sa zaoberajú právnou úpravou ľudských práv, prípadne právnym postavením určitej kategórie osôb a bilaterálne dohody upravujúce režim na spoločných štátnych hraniciach a readmisné dohody. 
Z právnych predpisov európskeho práva ide z primárneho práva o Zmluvu o fungovaní EÚ, Zmluvu o EÚ, Schengenský vykonávací dohovor, ako aj celý rad sekundárnych predpisov napr. Kódex schengenských hraníc (nariadenia, rozhodnutia, smernice) ako aj rozsudky Európskeho súdneho dvora. 
Činnosti a úlohy PZ v oblasti vnútorných hraníc sú plne v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a sú upravené zákonom o Policajnom zbore, zákonom o pobyte cudzincov, zákonom č. 71/1967 Zb. o správnom konaní v znení neskorších predpisov a celým radom ďalších zákonov, iných všeobecne záväzných právnych predpisov a interných aktov riadenia  v pôsobnosti MV SR.
     Je potrebné, aby sa činnosť PZ v oblasti vnútorných hraníc okrem záväzných právnych predpisov naďalej riadila aj odporúčaniami Rady EÚ alebo  Komisie EÚ v tejto oblasti. Ide predovšetkým o rôzne katalógy a príručky upravujúce odporúčania a overené postupy, ako napríklad aktualizovaný schengenský katalóg.

     5.1. Realizácia opatrení súvisiacich s uplatňovaním schengenského acqius vo vnútrozemí Slovenskej republiky	
     Boj s nelegálnou migráciou a cezhraničnou kriminalitou bude naďalej sústredený na celé územie SR, kde je potrebné naďalej vykonávať opatrenia formou pátrania, kontrol, dohľadu a návratu cudzincov. 
     Medzi činnosti zamerané na vnútrozemie SR patria:
-	kompenzačné opatrenia vo vnútrozemí SR,
-	kontroly vykonávané za účelom zistenia legálnosti pobytu cudzincov na území SR,
-	činnosti zamerané proti nelegálnemu zamestnávaniu cudzincov,
-	činnosti zamerané na odhaľovanie obetí a páchateľov obchodovania s ľuďmi,
-	vyhosťovanie cudzincov zdržiavajúcich sa na území SR nelegálne,
-	možnosť opätovného zavedenia kontrol na vnútorných hraniciach,
-	zabezpečovanie úloh vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv najmä o policajnej spolupráci. 
     5.1.1. Kompenzačné opatrenia vo vnútrozemí SR
     Kompenzačné opatrenia, ktoré nahrádzajú vykonávanie kontrol na vnútornej hranici SR, je potrebné smerovať do nasledujúcich oblastí:
1.	legislatívna oblasť,
2.	personálno-organizačná oblasť,
3.	informačno-technologická oblasť,
4.	materiálovo-technická oblasť.

     1. Legislatívna oblasť
     Prijatie nového zákona o kontrole hraníc a pobyte cudzincov výraznou mierou prispeje k právnej stabilite a k zlepšeniu činnosti služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície v oblasti činnosti na vnútornej hranici a vo vnútrozemí SR. Policajtom služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície sa dostane do rúk účinný legislatívny nástroj na kontrolu vstupu a pobytu cudzincov na území SR. V uvedenom zákone budú v plnej miere transponované smernice EÚ v oblasti pohybu a pobytu osôb na území členských štátov.
     2. Personálno-organizačná oblasť
     Nevykonávanie kontrol na vnútorných hraniciach nesmie zásadným spôsobom zasiahnuť do organizovania činnosti služby hraničnej polície a služby  cudzineckej polície. Je nevyhnutné udržať minimálne súčasné počty policajtov v rámci služby cudzineckej polície ako aj služby hraničnej polície, alebo ich zvýšiť, aby sa predišlo situácii, kedy by tieto služby neboli schopné plniť zadané úlohy vychádzajúce zo schengenských požiadaviek na funkčnosť IBM, ako aj z medzinárodných, európskych a vnútroštátnych právnych predpisov. Je potrebné naďalej rozvíjať súčinnosť jednotlivých služieb PZ, ktoré sa spolupodieľajú na činnostiach v oblasti vnútornej hranice a vnútrozemia SR, predovšetkým služieb cudzineckej polície, hraničnej polície, poriadkovej polície, dopravnej polície a kriminálnej polície. V tejto súvislosti je potrebné zabezpečiť vzdelávanie policajtov služieb poriadkovej, dopravnej a kriminálnej polície v oblasti schengenského acquis a európskeho práva. Taktiež je potrebné podieľať sa na medzinárodnej policajnej spolupráci v oblasti spoločného výkonu služby, cezhraničného sledovania a prenasledovania, poskytovania informácií v oblasti organizovania letov za účelom odsunu štátnych príslušníkov tretích krajín (návratové operácie). 
     3. Informačno-technologická oblasť 
     V súvislosti so spustením prevádzky SIS II (druhej generácie) je treba vytvárať podmienky na napojenie sa na centrálny VIS a naďalej pracovať na skvalitňovaní dostupných IS MV SR a PZ tak, aby spĺňali požiadavky kladené na moderné informačné systémy 21. storočia. Je potrebné zabezpečiť, aby útvary služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície disponovali mobilnými prostriedkami na lustráciu v IS, aby boli schopné operatívne lustrovať osoby bez nutnosti ich predvedenia na útvar PZ.
     4. Materiálovo-technická oblasť
     Je potrebné vytvoriť materiálne a technické podmienky na úrovni požadovanej zo strany EÚ na vykonávanie kontrol pobytového režimu, pri bežnom výkone služby, pri kontrole osôb, ktoré budú prekračovať štátnu hranicu, ako aj pri dočasnom obnovení kontrol na vnútorných hraniciach pomocou schengen-busov (4 ks), ktoré umožnia službám cudzineckej polície a hraničnej polície v rámci svojej činnosti nasadiť sily a technické prostriedky vo vytipovaných priestoroch. Zabezpečí sa tak dostupnosť všetkých informačných systémov policajných evidencií, a to národných aj schengenských, ako aj efektívne rádiové, faxové a dátové spojenie s príslušným útvarom. Je žiaduce zabezpečiť službu cudzineckej polície aj mobilnými technickými prostriedkami (napr. tablety, netbooky) na urýchlenú elektronickú komunikáciu cez mobilnú internetovú sieť s informačnými systémami MV SR alebo SIS, vybavenými ochranným modulovým prepojením. 
     5.1.2. Kontrola zistenia legálnosti pobytu na území Slovenskej republiky
     Cudzinec, ktorý nespĺňa alebo prestane spĺňať podmienky pobytu na území SR, musí bez odkladu opustiť jej územie. Ak nesplní uvedenú povinnosť, je potrebné po zistení tejto skutočnosti zabezpečiť vycestovanie cudzinca. Zákon o pobyte cudzincov zaviedol pre tento prípad účinné kontrolné oprávnenia a sankčné opatrenia. Dôsledné uplatňovanie týchto mechanizmov pôsobí tiež preventívne voči osobám potenciálne porušujúcim pobytový režim. 
     Všetky základné útvary služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície sú oprávnené vykonávať pobytové kontroly. 
     Formy vykonávania týchto kontrol a spolupráca s inými službami PZ:
-	na udalostiach nezávislé kontroly v priestore so stále sa meniacimi kontrolnými stanovišťami, zamerané na odhaľovanie nelegálnej migrácie, porušovanie pobytového režimu, odhaľovanie trestnej činnosti a priestupkov, spojené s previerkami v SIS,
-	pravidelné kontroly vo vytipovaných oblastiach so zvýšenou možnosťou výskytu protizákonného konania (odpočívadlá na diaľniciach, autobusové a železničné stanice a pod.),
-	skryté kontroly v zmysle pátrania v bežnej dopravnej prevádzke na cestách medzinárodného významu pomocou pátracích skupín, ktoré sledujú dopravu a tipujú možné porušenia zákona a páchateľov trestných činov a nelegálnych migrantov.
     Pri pátraní po osobách vo vnútrozemí SR je príslušník PZ oprávnený kontrolovať totožnosť osôb, zastavovať dopravné prostriedky a vykonávať kontrolu ich batožinového priestoru. Oprávnenia vychádzajú z § 18 a § 23 zákona o Policajnom zbore a vzťahujú sa bez ohľadu na vzdialenosť od štátnej hranice na celé územie SR. 
     Súčinnosť medzi útvarmi služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície s ostatnými službami PZ sa bude posilňovať najmä:
-	pri vykonávaní bezpečnostno-preventívnych akcií,
-	vo výmene poznatkov a informácií v obvodoch územnej pôsobnosti v súvislosti s pobytom cudzincov,
-	pri kontrole cudzincov porušujúcich právne predpisy v rámci územnej pôsobnosti,
-	pri vykonávaní pátrania po osobách so zameraním na kontrolu ubytovacích zariadení,
-	v súvislosti s odhaľovaním neoprávneného podnikania cudzincov, 
-	pri objasňovaní pôvodu tovaru a ďalších foriem trestnej činnosti na úseku vnútorného obchodu zo strany cudzincov zahrňujúci napr. stánkový predaj, burzy, tržnice a pod., 
-	pri preverovaní predkladaných náležitostí potrebných k udeleniu víza, resp. povolenia       na pobyt, overovaní pravosti a pravdivosti údajov v nich uvedených,
     Súčinnosť sa sústreďuje aj do oblasti odhaľovania trestnej činnosti cudzincov, najmä trestných činov marenia výkonu úradného rozhodnutia a falšovania a pozmeňovania verejnej listiny.
     Z požiadaviek vychádzajúcich zo Štokholmského programu (v oblasti migrácie naliehavo požaduje vypracovanie ráznejšej prisťahovaleckej politiky úzko spojenej s ostatnými politikami EÚ, najmä s politikou zamestnanosti, aby sa legálne prisťahovalectvo stalo alternatívou nelegálneho prisťahovalectva a čo najviac sa zvýšil prínos prisťahovalcov tak pre členské štáty, ako aj pre nich samotných), ako aj z doterajšej činnosti štátnych orgánov na úseku odhaľovania nelegálnych pobytov a nelegálneho zamestnávania cudzincov je treba zriadiť medzirezortnú pracovnú skupinu zloženú zo zástupcov MV SR (UHCP P PZ),  Ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny SR (Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, Národný inšpektorát práce) a MZV SR (Odbor konzulárny a služieb občanom). Činnosť tejto pracovnej skupiny by bola zameraná na koordinovanie činností a stanovenie najlepších postupov štátnych orgánov pri kontrole oprávnenosti pobytu na území SR, odhaľovaní skrytej nelegálnej migrácie, kontrole nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania.
     5.1.3. Nelegálne zamestnávanie cudzincov
    Ekonomická migrácia je najčastejším dôvodom na odchod cudzincov z domovskej krajiny alebo krajiny posledného pobytu a ich presun do ekonomicky lákavejších krajín EÚ. V poslednom období sa pre ekonomických migrantov stáva cieľovou krajinou aj SR. V tejto súvislosti sú na území SR zisťované prípady cudzincov, ktorí nemajú povolený pobyt a pracujú bez pracovného povolenia. To znamená, že medzi nelegálnym zamestnávaním a nelegálnym pobytom je veľmi úzka súvislosť, a preto je potrebné zamerať činnosť služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície aj na odhaľovanie nelegálneho zamestnávania cudzincov. Dôležitým krokom v boji proti nelegálnemu zamestnávaniu cudzincov bolo prijatie smernice EP a Rady č. 52/2009, ktorou sa stanovujú minimálne normy pre sankcie a opatrenia voči zamestnávateľom štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa neoprávnene zdržiavajú na území členských štátov. Niektoré ustanovenia tejto smernice budú transponované v pripravovanom zákone o kontrole hraníc a pobyte cudzincov.
     Kontrolnú činnosť na tomto úseku vykonáva najmä služba hraničnej polície, služba cudzineckej polície a služba poriadkovej polície spolu s úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny. Účinnou formou kontroly je koordinovaná kontrolná činnosť, vychádzajúca predovšetkým z  iniciatívy príslušných orgánov na miestnej úrovni za účasti úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, colných orgánov a v menšej miere živnostenských úradov, daňových úradov, inšpektorátov práce a Slovenskej obchodnej inšpekcie. 
     Kontroly sú zamerané na odhaľovanie a zisťovanie nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania cudzincov na území SR, na dodržiavanie povinností cudzincov ustanovených v zákone č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
     Postihy zamestnávateľov upravujú osobitné predpisy, napr. zákon č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a  o  zmene a doplnení niektorých zákonov. Po plnej transpozícii smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 52/2009 sa do Trestného zákona dostanú nové skutkové podstaty trestných činov vo vzťahu k nelegálnemu zamestnávaniu cudzincov a zavedie sa aj trestná zodpovednosť právnickej osoby  za spáchanie takéhoto trestného činu. Policajný útvar služby cudzineckej polície v prípade zistenia nelegálnej práce cudzinca na území Slovenskej republiky postupuje v zmysle zákona o pobyte cudzincov a cudzinca vykonávajúceho tzv. „čiernu“ prácu administratívne vyhostí z územia SR a  zakáže mu vstup na územie SR minimálne na 1 rok.
     5.1.4. Odhaľovanie obetí obchodovania s ľuďmi 
     Boj proti obchodovaniu s ľuďmi si EÚ stanovila ako jeden z hlavných cieľov v oblasti bezpečnostnej a prisťahovaleckej politiky Únie. Táto potreba členských štátov vychádza z Dohovoru Organizácie Spojených národov z roku 1949 o potláčaní obchodovania s ľuďmi a zneužívania iných na prostitúciu, z Palermského protokolu OSN o predchádzaní obchodovaniu s ľuďmi, najmä so ženami a s deťmi, jeho potláčaní a trestaní z roku 2000 doplňujúci Dohovor OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu ako aj  z  Dohovoru Rady Európy o opatreniach proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005. 
     SR ako členský štát EÚ je tiež signatárom uvedených dohovorov a v tejto oblasti sa riadi aj predpismi EÚ. Ide o rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV z 19. júla 2002 o boji proti obchodovaniu s ľuďmi, smernicu Rady 2004/81/ES z 29. apríla 2004 o povoleniach na trvalý pobyt vydávaných štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí sú obeťami nezákonného obchodovania s ľuďmi, alebo ktorí boli predmetom konania umožňujúceho nelegálne prisťahovalectvo a ktorí spolupracovali s príslušnými orgánmi.
     Zákon o pobyte cudzincov transponoval uvedenú smernicu a umožňuje cudzincom, ktorí sa stanú obeťami obchodovania s ľuďmi, získať tolerovaný pobyt na území SR pod podmienkou, že budú spolupracovať  s orgánmi činnými v trestnom konaní pri vyšetrovaní tejto trestnej činnosti.
     V rámci plnenia úloh je potrebné, aby policajti služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície aj naďalej venovali zvýšenú pozornosť typovaniu osôb, ktoré by mohli byť potenciálnymi obeťami obchodovania s ľuďmi, aby sa tieto osoby mohli dostať z vplyvu páchateľov trestných činov tzv. „obchodníkov s bielym mäsom“ a poskytla sa im príslušná pomoc a ochrana.
     5.2. Dočasné obnovenie kontrol na vnútornej hranici 
     V súlade s čl. 23 Kódexu schengenských hraníc môže SR v prípade závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti výnimočne obnoviť kontrolu svojich vnútorných hraníc na obmedzenú dobu v súlade s postupom ustanoveným v čl. 24 Kódexu schengenských hraníc, alebo v naliehavých prípadoch v súlade s postupom stanoveným          v čl. 25 Kódexu schengenských hraníc. V závislosti od času je treba vopred informovať verejnosť najmä o povinnosti mať pri sebe cestovné doklady ak prekračujú vnútornú hranicu v danom úseku a čase. Rozsah a trvanie dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc neprekročí nevyhnutne potrebné minimum na reakciu na závažné ohrozenie. Podľa článku 28 kódexu v prípade obnovy hraničnej kontroly na vnútorných hraniciach sa majú primerane uplatňovať príslušné ustanovenia hlavy II. Dočasným obnovením hraničnej kontroly sa vnútorné hranice nestanú vonkajšími hranicami.
     Na zabezpečenie úloh vyplývajúcich z hore uvedených ustanovení je potrebné zabezpečiť zrevidovanie typových plánov na dočasné obnovenie kontroly vnútorných hraníc SR. Zrevidovanie je potrebné z dôvodu začlenenia UHCP do štruktúr P PZ, ako garanta, ktorému boli zverené kompenzačné opatrenia, a vypracovanie bude zabezpečené v úzkej súčinnosti s krajským riaditeľstvom PZ, aby bola garantovaná možnosť dočasného obnovenia kontroly vnútorných hraníc v zmysle čl. 23 Kódexu schengenských hraníc.
     Na jednotlivých útvaroch služby poriadkovej polície, ktoré sa budú podieľať na plnení úloh pri dočasnom obnovení kontrol na vnútornej hranici, je potrebné zabezpečiť vzdelávanie jednotlivých policajtov z problematiky európskeho práva a schengenského acquis, hraničnej kontroly a cestovných dokladov, aby boli pripravení na plnenie úloh pri dočasnom obnovení kontroly na vnútornej hranici v súčinnosti s útvarmi služby cudzineckej polície a služby hraničnej polície. 

    6. Vzdelávanie pre oblasť kontroly hraníc Slovenskej republiky

     Vstupom SR do EÚ  sa pre PZ otvorili nové možnosti v oblasti priamej spolupráce s členskými štátmi EÚ v boji proti medzinárodnému terorizmu, organizovanej kriminalite a nelegálnemu prisťahovalectvu. Táto situácia však zvýraznila potrebu systematického vzdelávania príslušníkov PZ (napr. jazykové vzdelávanie, nové trendy policajnej práce, modus operandi). Najviac sa táto potreba ukázala hlavne v rámci plnenia kritérií SR pre vstup do schengenského priestoru. V tejto súvislosti bola spracovaná koncepcia policajného vzdelávania v podmienkach MV SR, ktorá sa však neplnila. 
    V podmienkach UHCP P PZ sa vzdelávanie policajtov služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície realizuje vlastnými vzdelávacími aktivitami a programami ako napr. Európsky tréningový deň (ETD). Pri príprave a realizácii vzdelávacích aktivít sa vychádza s aktuálneho schengenského acquis, výsledkov analýzy rizík, ale aj nových trendov v oblasti falšovania a pozmeňovania cestovných dokladov a verejných listín. Ďalej sa pri tvorbe obsahov vzdelávania (školenie) vychádza aj z potrieb vzdelávania v oblasti ochrany a dodržiavania ľudských práv a slobôd. Tu sa veľmi výrazne realizuje spolupráca s mimovládnymi organizáciami a tretím sektorom.
     Ako primárnou úlohou v oblasti vzdelávania policajtov by mala byť výučba cudzích jazykov (napr. anglický jazyk, nemecký jazyk), ktorá sa v prevažnej miere začína už na základnom stupni policajného vzdelávacieho systému. Toto vzdelávanie je potrebné rozvíjať aj v ďalších etapách služobnej činnosti policajtov. To znamená, že systém jazykovej výučby musí byť založený na princípe systematického vzdelávania. 
    V uvedenej súvislosti sa v súčasnosti v podmienkach služieb hraničnej a cudzineckej polície dostáva do popredia elektronické vzdelávanie policajtov, ktoré je odborne zastrešované agentúrou FRONTEX (Virtuálna aula – anglický jazyk).
     6.1. Špecifiká vzdelávania v rámci riadenia kontroly hraníc Slovenskej republiky
     V rámci odporúčaní z aktualizovaného schengenského katalógu týkajúcich sa vzdelávania, by mal byť kladený dôraz na pravidelnú odbornú prípravu, vhodný vzdelávací materiál dostupný na mieste výkonu služby a na schopnosť príslušníkov PZ komunikovať v cudzích jazykoch. Vzdelávanie by sa malo rozširovať o „Programy elektronického vzdelávania“ zamerané na udržiavanie dosiahnutých znalostí. Dôležitým pre účinné vzdelávanie sú aktualizačné informačné stretnutia a opakovacie kurzy realizované po určitých obdobiach výkonu služobnej činnosti. Opakovací vzdelávací kurz pre každého policajta v rámci služby hraničnej polície by mal byť realizovaný minimálne raz za rok. 
     Z uvedeného vyplýva, že vzdelávanie príslušníkov služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície, by sa malo vykonávať formou celoživotného vzdelávania a to formou doplňovania vzdelania alebo manažérskym vzdelávaním v súvislosti s rastom v rámci kariérneho postupu. Najdôležitejšia je hlavne kvalitná odborná príprava, ktorá by mala byť zameraná na preberanie sprostredkovaných skúseností z praxe. To znamená, že stratégia vzdelávania policajtov musí byť vyvážená s praktickými skúsenosťami. Dôležité je aj rozširovanie vedomostí zamerané na špecifické oblasti výkonu služby (napr. psovodi, odborníci na doklady, pyrotechnici). V rámci vzdelávania manažérov pre potreby služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície je potrebné zamerať sa na systémové riadenie, aby sa dosahovalo zvyšovanie kvality práce a motivácie u podriadených. V súčasnosti je riadiaci pracovník v rámci služieb hraničnej a cudzineckej polície nielen manažérom pre riadenie ľudských zdrojov, ale aj manažérom pre vzdelávanie. To znamená, že dbá o rozširovanie vedomostí a zručností svojich podriadených.
     Vzdelávanie je dôležitým nástrojom pre činnosť policajtov služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície, pre ich lepšiu orientáciu v informáciách európskeho a medzinárodného rozmeru.  
     Súčasťou vzdelávania by mali byť aj pravidelné hodnotenia, v ktorých by sa mala posudzovať napríklad spokojnosť s prácou, efektívnosť práce, sociálne podmienky a zodpovednosť. 

     6.2. Policajné  vzdelávanie v oblasti schengenského priestoru (schengen acquis, víza,  cestovné doklady, nelegálna migrácia, azyl)
     Vzdelávanie by sa malo týkať nielen služby hraničnej polície a služby cudzineckej polície,           ale aj ďalších služieb PZ. 
     V rámci vzdelávania bude agentúra FRONTEX v spolupráci s členskými a asociovanými krajinami pokračovať na tvorbe spoločného základného študijného programu (CCC). Medzi dôležité body patrí pokračovanie vzdelávacích aktivít pre psovodov, školenia v oblasti falšovania cestovných dokladov, odcudzených motorových vozidiel, jazyková príprava. Agentúra FRONTEX bude aj naďalej rozširovať sieť „partnerských“ akadémií.
     V činnosti agentúry FRONTEX majú dôležitú pozíciu aktivity súvisiace so situačnými správami a distribúciou informácií, ktoré budú rozpracované prostredníctvom projektov:
-	Frontex One Stop Shop (FOOS) – webový portál poskytujúci základné informácie o operačných aktivitách Agentúry,
-	Joint Operation Reporting System (JORA) – súbor formulárov, v ktorých sa spracúvajú informácie o spoločných operáciách ( Joint operations) 
-	Frontex Media Monitor (FMM) – monitorovanie médií a príprava odborníkov pre styk s médiami,
-	V - Aula – webový portál poskytujúci základné informácie o vzdelávacích aktivitách agentúry FRONTEX.
     6.3. Plánovanie vzdelávania, odborná príprava a špecializované vzdelávanie
     Problematika vzdelávania policajtov základného útvaru je zameraná na:
-	plánovanie a prípravu služobnej prípravy, 
-	možnosti samovzdelávania sa policajtov, 
-	preverovanie znalostí právnych noriem súvisiacich s kontrolou hraníc u policajtov, 
-	preverenie znalostí u vybraných policajtov - špecialistov.
     Na jednotlivých RHCP, RCP Banská Bystrica a RHP Sobrance je vytvorená sieť kontaktných osôb, ktoré sú súčasne aj školiteľmi k problematike odhaľovania falšovania a pozmeňovania cestovných a iných dokladov. Navrhuje sa, aby kontaktné osoby vykonávali pravidelnú odbornú prípravu (aspoň 1x mesačne) zameranú na odhaľovanie falošných a pozmenených cestovných a iných dokladov pre policajtov vykonávajúcich prvolíniovú kontrolu. Následne so skupinou policajtov, ktorí majú adekvátne teoretické a praktické skúsenosti budú vykonávané odborné školenia pre policajtov pripravovaných na druholíniovú kontrolu. 
     RHCP, RCP Banská Bystrica a RHP Sobrance vykonávajú analýzu falošných a pozmeňovaných dokladov (vodičský preukaz, povolenia na pobyt, víza a pod.).  
     Na realizáciu týchto úloh sa policajti zúčastňujú vzdelávacích programov, zameraných na problematiku „Odhaľovanie falošných a pozmenených dokladov“, ktoré zabezpečuje OACD UHCP P PZ spoločne s expertmi KEÚ PZ. K uvedenej problematike sa policajti zúčastňujú aj školení, ktoré sú organizované zahraničnými partnermi (napr. Nadácia Hansa Seidla).
     Vzdelávanie policajtov je žiaduce v nasledujúcom období rozšíriť o problematiku protikorupčných opatrení realizovaných v rámci PZ v súlade s národnou stratégiou boja proti korupcii v záujme zabránenia korupčným situáciám. To znamená, že obsahom učebných osnov by mal byť aj rozbor situácií, ktoré by mohli viesť ku korupcii. 

 7. Záver
     Pre efektívnu a účinnú kontrolu hraníc musia byť vytvorené adekvátne podmienky na boj proti nedovolenému prisťahovalectvu a obchodovaniu s ľuďmi. Tomuto napomáha aj výber a koncipovanie strategických opatrení nového národného plánu. Splnenie týchto opatrení si ale vyžaduje úzku spoluprácu všetkých zainteresovaných subjektov či už na úrovni ústredných orgánov štátnej správy alebo samospráv.
     Nový národný plán je jedným zo základných dokumentov ukazujúcich smerovanie kontroly hraníc na najbližšie roky. Cieľom národného plánu na roky 2011 až 2014 je naďalej pokračovať v dosiahnutých výsledkoch v oblasti systematizácie kontroly vonkajších hraníc a oprávnenej kontroly a regulácie cudzineckého režimu na území SR a eliminovať cezhraničnú trestnú činnosť. 
     Nadchádzajúce obdobie bude obdobím, kedy je potrebné zamerať pozornosť hlavne na opätovné hodnotenie SR. Zároveň je potrebné aj naďalej sledovať legislatívny proces EÚ, návrhy nových právnych predpisov týkajúcich sa schengenského aquis a náležite sa venovať implementácii schengenského aquis do národnej legislatívy. 
     Úlohou SR ako členského štátu EÚ je aj naďalej prispôsobovať kontrolu vonkajšej hranice SR novým schengenským štandardom a reagovať na aktuálny vývoj vojenskej, politickej a hospodárskej situácie vo svete, ktorý je spúšťacím mechanizmom nelegálnej migrácie, čomu nasvedčujú aj posledné udalosti v severnej Afrike. 

Vysvetlivky k použitým názvom a skratkám:

AFIS	Automatizovaný systém daktyloskopickej identifikácie osôb slúži na individuálnu identifikáciu osôb na základe porovnania obrazov daktyloskopických odtlačkov	
AWF Checkpoint	Analytical Work File (analytický pracovný súbor) využívaný pri spracovávaní rizikových informácii strategického významu pre kontrolu hraníc	
CASR	Centrum analýzy a strategického riadenia UHCP bolo organizačnou zmenou v rámci Ministerstva vnútra Slovenskej republiky zrušené dňa 1. apríla 2011. Jeho nástupcom je odbor analýzy rizík a koordinácie UHCP P PZ	
CCC	Common Core Curriculum EU Border Guard Basic Training (Spoločné základné učebné osnovy) využívajú sa v rámci tréningu policajtov pre agentúru FRONTEX	
CEPOL	Európska policajná akadémia	
CIRAM	Common Integrated Risk Analysis Model (Model spoločnej integrovanej analýzy rizík)	
CIREFI	Centrum pre informácie, výskum a vzájomnú výmenu týkajúcu sa prechodu hraníc a imigrácie	
COSPOL	 Comprehensive, Operational, Strategic Planning for the Police – Súhrnné, operatívne, strategické plánovanie pre políciu	
CRATE	Databáza technických prostriedkov agentúry FRONTEX, ktoré možno využiť na základe požiadaviek počas nasadenia v spoločných operáciách	
Druholíniová kontrola	Znamená vykonávanie dôkladnej osobitnej kontroly v neverejnom priestore hraničného priechodu, ktorej cieľom je dôkladné overenie pravosti a platnosti predložených dokladov, zistiť účel a cieľ prekročenia vonkajšej hranice, preverenie vo vnútroštátnych IS a SIS a splnenie podmienok pobytu	
EP	Európsky parlament	
EURODAC	Automatizovaný systém daktyloskopických odtlačkov prstov žiadateľov o udelenie azylu, osôb zadržaných v súvislosti s neoprávneným vstupom na územie Slovenskej republiky a osôb neoprávnene zdržiavajúcich sa na území Slovenskej republiky zriadený v zmysle nariadenia rady Európskych spoločenstiev č. 2725/2000 z 11. decembra 2000 k zriadeniu systému Eurodac na porovnávanie odtlačkov prstov pre účinné uplatňovanie Dublinského dohovoru.	
EUROSUR	Európsky systém hraničného dozoru má pomôcť členským štátom, aby mali úplný prehľad o situácii na svojich vonkajších hraniciach a aby zvýšili reakčnú schopnosť svojich orgánov činných v trestnom konaní. EUROSUR má poskytnúť spoločný technický rámec na usmernenie každodennej spolupráce a komunikácie medzi orgánmi členských štátov a uľahčiť využitie najmodernejšej technológie na účely hraničného dozoru. Hlavným operatívnym cieľom by mala byť výmena informácií, okrem osobných údajov, medzi súčasnými vnútroštátnymi a európskymi systémami. 	
Europol	Európsky policajný úrad bol vytvorený na základe Maastrichtskej zmluvy. Jeho cieľom je poskytovať občanom vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti v rámci oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Europol sa v súčasnosti  zodpovedá Rade pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti, teda ministrom spravodlivosti a vnútra všetkých členských krajín EÚ.	
FJST	Spoločné podporné tímy agentúry FRONTEX	
FOO	FRONTEX operative Office –pobočka agentúry FRONTEX vyhradená pre určitú oblasť a problematiku	
FP	Focal point znamená kontaktný bod agentúry FRONTEX v rámci členského štátu EÚ v schengenskom priestore	
FRAN	FRONTEX Risk Analysis Network je sieť agentúry FRONTEX zabezpečujúca analýzu rizík 	
FRONTEX	Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach Európskej únie bola zriadená nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 z 26. októbra 2004. Nariadením Európskeho Parlamentu a Rady (ES) č. 863/2007 z 11. Júla 2007 sa ustanovil mechanizmus na zriadenie rýchlych pohraničných zásahových tímov (RABIT), ktorým sa regulujú úlohy a právomoci prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže.	
HRL	Human Rights League – Liga za ľudské práva je mimovládna nezisková organizácia, ktorej hlavným cieľom je ochrana práv cudzincov, ktorí sa zdržiavajú a žijú na území Slovenskej republiky. HRL vykonáva najmä rôzne právne aktivity (právne poradenstvo a poskytovanie informácií, právne zastupovanie v konaniach). Tieto aktivity sa sústreďujú najmä na cudzincov, ktorí potrebujú ochranu vo forme azylu alebo doplnkovej ochrany, alebo ktorí sa z rôznych dôvodov nemôžu vrátiť domov, do krajiny pôvodu.	
IBM	Integrovaný systém riadenia hraníc je budovaný na základe právnych predpisov EÚ zameraných na zavedenie spoločných noriem pre kontrolu a správu vonkajších hraníc EÚ. V roku 2002 bol navrhnutý akčný plán na riadenie vonkajších hraníc členských štátov EÚ. Dôležitým segmentom integrovaného systému riadenia hraníc je európska agentúra FRONTEX, ktorá vznikla vo Varšave v roku 2004. Cieľom IBM je riadenie pohybu osôb vstupujúcich do spoločného priestoru slobody pohybu a odchádzajúcich z tohto priestoru.	
IBPC	Medzinárodná konferencia pohraničných polícií	
ICONET	Information and Coordination Network for Services Regulating Migration in MS, informačná sieť zriadená v zmysle rozhodnutia Rady zo dňa 16. marca 2005 o zriadení bezpečnej webovej informačnej a koordinačnej siete pre služby riadenia migrácie členských štátov (2005/267/ES)	
INTERPOL	Medzinárodná organizácia kriminálnej polície. Hlavnou úlohou Interpolu je podľa medzinárodného štatútu organizácie zabezpečenie efektívnej medzinárodnej výmeny kriminálnych informácií za účelom podpory objasňovania a prevencie kriminálnej trestnej činnosti. Na národnej úrovni funguje Národná ústredňa Interpol, ktorá plní funkciu styčného prvku medzi operatívnymi aktivitami útvarov rozličných policajných služieb, kedykoľvek tieto aktivity obsahujú medzinárodný prvok.	
IOM	Medzinárodná organizácia pre migráciu je medzinárodná medzivládna organizácia, ktorá vznikla v roku 1951 v Ženeve. Na Slovensku IOM pôsobí od roku 1996, keď bola podpísaná Dohoda medzi vládou SR a Medzinárodnou organizáciou pre migráciu, na základe ktorej vznikol úrad IOM v Bratislave. V súčasnosti sú hlavné oblasti činnosti IOM na Slovensku asistované dobrovoľné návraty, prevencia obchodovania s ľuďmi a pomoc obchodovaným osobám a integrácia migrantov.	
Kódex schengenských hraníc	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006, ktorým sa ustanovuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc)	
NC SIRENE	Národná centrála SIRENE (Supplementary Information Request at National Entry).  NC SIRENE koordinuje kvalitu, zákonnosť, odôvodnenosť a aktuálnosť slovenských záznamov vkladaných do SIS. Zabezpečuje výmenu všetkých dodatočných informácií, ktoré nemôžu byť zabezpečené Schengenským informačným systémom. Slúži ako kontaktné pracovisko pre úrady SIRENE v ostatných zmluvných štátoch, zabezpečuje spojenie s národnými inštitúciami; poskytuje informácie o každom zázname podľa čl.95 dohody ostatným ústredniam SIRENE, zodpovedá za obsah údajov vkladaných do Schengenského informačného systému podľa Schengenského dohovoru, získava ďalšie informácie, napr. prijíma a postupuje dokumenty týkajúce sa rozhodnutí, zatknutí, rozkazov o vyhostení, daktyloskopických odtlačkov, atď.). Dodatočné informácie sú priamo vymieňané medzi ostatnými úradmi Sirene prostredníctvom stanovených formulárov elektronickou formou. 	
Prvolíniová kontrola	Znamená kontrolu osôb, motorových vozidiel a tovaru vykonávanú na hraničnom priechode pri vstupe cez vonkajšiu hranicu podľa Kódexu schengenských hraníc. U občanov EÚ a ich rodinných príslušníkov, ktorí nie sú občanmi EÚ sa vykonáva formou minimálnej kontroly (článok 7 odsek 2 Kódexu). V rámci prvolíniovej kontroly na vonkajšej hranici sa štátni príslušníci tretej krajiny podrobia vždy dôkladnej kontrole a to na vstupe aj výstupe	
RABIT	Rýchle pohraničné zásahové tímy sú využívané členskými štátmi EÚ v rámci agentúry FRONTEX. Podmienkou je, že členovia takýchto tímov sú výlučne pracovníci hraničnej polície, pohraničnej služby. V podmienkach SR sú to príslušníci Policajného zboru služby hraničnej polície	
RAIN	Názov pre pracovnú podskupinu analytického pracovného súboru Checkpoint	
SCIFA	Strategický výbor Európskej únie pre imigráciu, hranice a azyl	
Schengenská príručka	Odporúčanie komisie zo 6. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje spoločná „Praktická príručka pre príslušníkov pohraničnej stráže (Schengenská príručka)“, ktorú majú používať príslušné orgány členských štátov pri vykonávaní hraničných kontrol osôb	
SIS II	Schengenský informačný systém druhej generácie	
THUNDER	Názov pre pracovnú podskupinu analytického pracovného súboru Checkpoint	
TWISTER	Názov pre pracovnú podskupinu analytického pracovného súboru Checkpoint	
VISION	Visa Inquiry Open Border Network, sieť zabezpečujúca konzultácie medzi členskými štátmi pri udelení schengenského víza vo vybraných prípadoch (viď čl. 17 SPÚ)	
Vízový kódex	Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 z 3. júla 2009, ktorým sa ustanovuje vízový kódex Spoločenstva (vízový kódex)