Príloha 1: Výskum a vývoj na Slovensku v medzinárodných porovnaniach podľa vybraných základných indikátorov a indexov
Príloha 1 obsahuje informácie o medzinárodnom postavení Slovenska v porovnaniach súvisiacich s oblasťou výskumu a vývoja s dôrazom na vybrané základné indikátory a indexy. 
Na medzinárodné porovnania výkonnosti jednotlivých krajín existujú rozsiahle databázy štatistických údajov, ako aj rôzne indexy založené na názoroch reprezentantívnej vzorky riadiacich pracovníkov. Spomedzi renomovaných medzinárodných inštitúcií sa údajmi v oblasti vedy a techniky najviac zaoberajú Svetová banka, UNESCO, OECD a Európska komisia. Mnohé z údajov, ktoré tieto inštitúcie poskytujú, sa však prekrývajú, alebo pochádzajú z rovnakých zdrojov. V tejto prílohe sú z databáz použité dva hlavné zdroje dát pre krajiny porovnateľné so Slovenskou republikou, a to OECD a Európska komisia. 
OECD vydáva v oblasti vedy a techniky každé dva roky dve publikácie: Science, Technology and Industry Outlook v období 2004 – 2010 a Science, Technology and Industry Scoreboard v období 1999 – 2009. Kým Scoreboard sa zameriava takmer výhradne na prezentáciu dát, Outlook poskytuje aj pohľad na jednotlivé problémy vedy a techniky v členských krajinách, trendy do budúcnosti a ponúka základné koncepty potenciálnych riešení. Európska komisia vydáva prostredníctvom Eurostatu každoročne publikáciu Science, Technology and Inovation in Europe aj s jej odľahčenou verziou (pocketbook). Rozdiel v týchto dvoch verziách je v množstve rôznych pohľadov na prezentované údaje a v úrovni ich vysvetlenia. Okrem štatistických ročeniek publikuje aj výsledky prieskumov medzi obyvateľmi EÚ, tzv. Eurobarometer, ktorý sa zakaždým týka inej oblasti spoločnosti. V posledných rokoch prebehli dva takéto prieskumy týkajúce sa vedy a techniky, konkrétne v apríli – máji 2007 o vedeckom výskume v médiách (popularizácia) a v januári – februári 2010 o význame vedy a techniky pre spoločnosť.
Medzi hlavné indexy opisujúce vyspelosť krajín na základe desiatok indikátorov, ktoré sú založené aj na pocitových údajoch, patria: Economic Freedom of The World (Fraser Institute), Global Competitiveness Index (World Economic Forum), Global Innovation Index (Boston Consulting Group), Index of Economic Freedom (Heritage Foundation), Knowledge Assesment Methodology (World Bank), Legatum Prosperity Index (Legatum Institute) a World Competitiveness Index (Institute for Management Development). Časť z týchto indexov však nepracuje v dostatočnej miere s problematikou vedy a techniky (EFoTW, IEF, LPI), alebo niektoré indexy iba agregujú indikátory z iných indexov a merateľné štatistické údaje od iných inštitúcií (GII, KAM). Ostávajú tak dva hlavné indexy, a to Global Competitiveness Index  a World Competitiveness Index, ktoré sú z veľkej časti postavené na vlastnom prieskume názorov riadiacich pracovníkov a zaoberajú sa vedou, technikou a inováciami. Údaje z týchto indexy sú použité v tejto  prílohe.
Global Competitiveness Index je hlavným výstupom publikácie The Global Competitiveness Report, ktorú vydáva Svetové ekonomické fórum. Index pozostáva zo 111 indikátorov pre 139 krajín, z toho 7 indikátorov pochádza z iných prieskumov, 28 pochádza z merateľných štatistických údajov a zvyšných 78 tvorí vlastný prieskum. Každá zo 78 otázok ponúka dve možné navzájom opačné odpovede, kde jedna odpoveď predstavuje najhorší a druhá predstavuje najlepší možný stav. Tieto odpovede sú reprezentované číslami 1 (najhoršie), resp. 7 (najlepšie) a respondent má možnosť uviesť odpoveď z množiny {1, 2, 3, 4, 5, 6, 7}, pričom odpovede 2 – 6 predstavujú medzistupne. To znamená, že čím má indikátor vyššiu priemernú dosiahnutú hodnotu, tým pozitívnejšie vnímajú respondenti danú problematiku v ich krajine.
World Competitiveness Index je hlavným výstupom publikácie World Competitiveness Yearbook, ktorú vydáva Institute for Management Development. Index pozostáva z 331 indikátorov pre 59 krajín, a podobne ako v prípade Global Competitiveness Index, sa skladá  z údajov prebratých z iných prieskumov, zo štatistických údajov a z vlastného prieskumu. Princíp vlastného prieskumu je rovnaký ako v Global Competitiveness Report s tým rozdielom, že škála možných odpovedí nie je 1 – 7, ale 0 – 10, kde 0 značí najhorší a 10 najlepší možný výsledok.
V nasledujúcich grafoch s podkladovými údajmi, ktoré pochádzajú z OECD a Európskej komisie, sú uvedené všetky krajiny, pre ktoré existovali dostupné údaje. V prípade údajov, ktoré pochádzajú z indexov World Competitiveness Index a Global Competitiveness Index, boli vybrané také krajiny, ktoré sú členmi Európskej únie a zároveň sú v oboch indexoch, plus Japonsko, Nórsko, Švajčiarsko a USA. Keďže WCI neobsahuje z členských štátov EÚ Cyprus, Maltu a Lotyšsko, vybraných bolo zvyšných 24 členských štátov EÚ a štyri horeuvedené krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, ale sú významné z hľadiska celosvetového výskumu a vývoja resp. sú Slovensku geograficky aj veľkosťou blízke

1. Stav ľudských zdrojov vo výskume a vývoji
Slovensko je krajina s najväčším poklesom počtu výskumníkov v súkromnom sektore za roky 1997 – 2007, priemerne 7,5 % medziročne. Iba v troch krajinách tento počet klesal, priemerný medziročný rast v krajinách OECD je cca 3,5%. Navyše sme jedna z piatich krajín, kde za roky 1998 – 2008 poklesol podiel všetkých ľudí zamestnaných vo VaV – ročne priemerne o 0,5%. Počet samotných vedcov síce rástol, ale iba tempom 2% za rok, čo je 7. najnižšia hodnota spomedzi krajín OECD.
zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Scoreboard, 2009
Iba 0,99% zo všetkých zamestnaných pracuje vo VaV, pritom priemer EÚ je 1,57 %. PL: 0,80 %, HU: 1,26 %, CZ: 1,48 %. Rovnako aj priemerný medziročný rast tohto podielu (3,1 %) je pod priemerom EÚ (3,3 %).
zdroj: European Commission, Science, Technology and Innovation in Europe, 2011
Slovensko malo v roku 2006 najmenší podiel zahraničných doktorandov spomedzi všetkých OECD krajín (cca 1 %), v roku 1998 to boli 4 %, hoci vyspelé krajiny majú 20 % – 40 %.
zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Outlook, 2010
1.1 Dostupnosť vedcov a technikov
12.06 Availability of scientists and engineers: To what extent are scientists and engineers available in your country? [1 = not at all; 7 = widely available]

1.1: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) – 
7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.

	1.2 Dostupnosť kvalifikovaných technikov
4.2.15 Qualified engineers: “Qualified engineers are available in your labor market”

1.2: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 
10 (najlepšie)

1 Priemerná medziročná zmena počas rokov 2000 – 2010 alebo počas sledovaného obdobia u krajín s dostupnými údajmi za toto obdobie, v prípade Slovenska môže byť počítaná aj za kratšie obdobia.	

2.	Patenty a ochrana duševného vlastníctva
2.1 Ochrana duševného vlastníctva
1.02 Intellectual property rights: How would you rate intellectual property protection, including anti-counterfeiting measures, in your country? [1 = very weak; 7 = very strong]

2.1: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) – 
7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.

2.3 Počet platných patentov na 100-tisíc obyvateľov, priemer za roky 1998 - 2008
4.3.17 Number of patents in force: Per 100,000 inhabitants

2.3: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 10 (najlepšie)	2.2 „Ochrana duševného vlastníctva je adekvátna“
4.3.21 Intellectual property rights: “Intellectual property rights are adequately enforced”

2.2: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2010 – 
prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 
10 (najlepšie)

1 Priemerná medziročná zmena počas rokov 2000 – 2010 alebo počas sledovaného obdobia u krajín s dostupnými údajmi za toto obdobie, v prípade Slovenska môže byť počítaná aj za kratšie obdobia.

2.4 Počet patentov platných pre celú EÚ, USA a Japonsko na milión obyvateľov
Triadic patent families per million population, 2008

2.4: Zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Outlook, 2010, Figure 1.12, strana 48	

3. Financovanie výskumu a vývoja
3.1 Celkové výdavky na VaV ako % z HDP
GERD as percentage of GDP, by country
1998 and 2008, or nearest available years

3.1: Zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Outlook, 2010, Figure 1.2., strana 25

5 Priemerná medziročná zmena výdavkov v percentuálnych 
bodoch za roky 1998 – 2008 alebo za najbližšie dostupné 
obdobie.	3.2 Výdavky súkromného sektora na VaV ako % z HDP
BERD intensity, by country
1998 and 2008, or nearest available years

	
3.2: Zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Outlook, 2010, Figure 1.4., strana 27	

		

3.3 Porovnanie financovania základného a aplikovaného výskumu vo verejnom sektore ako podiel z HDP
Total R&D expenditure (GERD) by sectors of performance and type of R&D activity, Basic research / Applied research 
in Government + Higher education sector

3.3: Zdroj: European Commission,Eurostat, Science and technology database, http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=rd_e_gerdact&lang=en

6 Priemerný podiel daného typu VaV vo verejnom sektore za roky 2003 – 2008 alebo za najbližšie dostupné obdobie 

		

4. Záujem verejnosti o vedu
4.1 Záujem mladých o vedu
4.3.14 (rok 2008) Youth interest in science: “Youth interest 
in science is strong”

4.1: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2008 – prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 
10 (najlepšie)	4.2 Poznatky z Eurobarometra č. 282 pre Slovensko – Vedecký výskum v médiách, apr. - máj 2007:

•	Slovensko je krajina s veľmi malým záujmom ľudí o nové vedecké poznatky – iba 19 % ľudí uviedlo, že správy o vedeckom výskume patria medzi ich tri najzaujímavejšie okruhy. Priemer EÚ: 31 %, vo vyspelých krajinách je to aj 
40 % – 50 %. CZ: 13 %, PL: 17 %, HU: 24 %.

•	Alarmujúco nízka časť ľudí (7 %, druhé najnižšie číslo je 27 % a priemer EÚ je 38 %) považuje za kľúčovú zrozumiteľnosť údajov. Prekvapujúco vysoká časť (53 %, najviac) považuje za kľúčové užitočnosť prezentovaných informácií pre nich a aby boli údaje objektívne (26 %, tretie najväčšie číslo v rámci EÚ).

•	Slováci vnímajú, že príliš veľká časť výskumu, ktorá je prezentovaná v médiách, sa vykonáva mimo EÚ (47 % opýtaných, najviac spomedzi krajín EÚ) a príliš malá časť sa venuje domácemu výskumu (11 %, 6. najmenšia hodnota).

4.3 Poznatky z Eurobarometra č. 340 pre Slovensko – Veda a technika (VaT), jan. – feb. 2010:

•	Slovensko je krajina s tretím najnižším podielom ľudí (59%, vo vyspelých krajinách EÚ je to vyše 70 %), ktorí si myslia, že VaT nám uľahčuje život. Rovnaký prieskum bol pred 5 rokmi, kedy to bolo na Slovensku 74 %, čo predstavuje v súčasnosti pokles o 15 %. Na druhej strane je pravda, že pokles bol celoeurópsky – o 12 %.

•	Slováci sú národ s druhým najvyšším podielom ľudí, ktorí si myslia, že poznatky o VaT nie sú dôležité pre každodenný život, navyše do vedy nevkladajú príliš veľkú nádej oproti ostatným krajinám EÚ.

•	Rozhodnutia týkajúce sa VaT by mali robiť vedci, technici a politici a netreba ich konzultovať s verejnosťou, alebo dokonca stavať na názoroch verejnosti (v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ).

•	Čo sa týka prezentovania významu vedeckých objavov pre ľudstvo, Slováci to spomedzi všetkých EÚ krajín prenechávajú najviac na výskumníkov z priemyselných laboratórií, potom z univerzít alebo štátnych vedeckých výskumných inštitúcií, a len veľmi málo (najmenej spomedzi EÚ krajín) na médiá a spotrebiteľské organizácie.

•	50% opýtaných Slovákov si myslí, že vláda robí príliš málo, aby stimulovala záujem mladých ľudí o VaT, čo je stále podpriemerné číslo v porovnaní s ostatnými krajinami EÚ.	

5. Spolupráca vysokých škôl s praxou a transfer poznatkov
5.1 Spolupráca v oblasti VaV medzi univerzitami a súkromnou sférou
12.04 University-industry collaboration in R&D: To what extent do business and universities collaborate on research and development (R&D) in your country? [1 = do not collaborate at all; 7 = collaborate extensively]

5.1: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) –
 7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.	5.2 Transfer poznatkov medzi podnikmi a univerzitami

4.3.22 Knowledge transfer: “Knowledge transfer is highly developed between companies and universities” 

5.2: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 
10 (najlepšie)

1 Priemerná medziročná zmena počas rokov 2000 – 2010 alebo počas sledovaného obdobia u krajín s dostupnými údajmi za toto obdobie, v prípade Slovenska môže byť počítaná aj za kratšie obdobia.

6. Inovačná kapacita
Analýza “From R&D to Productivity Growth: Do the Institutional Settings and the Source of Funds of R&D Matter?”, Guellec, van Pottelsberghe (2004) ukázala, že spolufinancovanie z verejných zdrojov má pozitívny vplyv na vzťah medzi výškou investície do VaV a produktivitou. Takisto aj štatistické údaje ukazujú, že vo vyspelejších krajinách je vyšší podiel inovatívnych firiem na celkovom počte firiem a že vyšší podiel inovatívnych firiem dostalo finančnú podporu z verejných zdrojov ako v krajinách, ktoré sú technologicky menej vyspelé (priemer EÚ – 20,4 %, na Slovensku iba 6,3 %).
zdroj: OECD, Science, Technology and Innovation Outlook, 2010
6.1 Podiel inovatívnych podnikov z počtu všetkých podnikov podľa typu inovácie
Innovative enterprises by type of innovator, as
percentage of all enterprises, EU-27 and selected countries, 2008

6.1: Zdroj: European Commission, Science, Technology 
and Innovation in Europe pocketbook, 2011, Figure 5.4, 
strana 86	6.2 Kapacita pre inovácie

12.01 Capacity for innovation: In your country, how do companies obtain technology? [1 = exclusively from licensing or imitating foreign companies; 7 = by conducting formal research and pioneering their own new products and processes]

6.2: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) – 7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.

6.3 Inovačná kapacita podnikov na vytvorenie nových produktov, procesov alebo služieb
4.3.23 Innovative capacity: “Innovative capacity of firms to generate new products, processes and/or services is high in your economy”

6.3: Zdroj: IMD, World Competitiveness Yearbook, 2010 – prieskum názorov manažérov na škále 0 (najhoršie) – 
10 (najlepšie)		

7. Dostupnosť najnovších technológií
7.1 Dostupnosť najnovších technológií

9.01 Availability of latest technologies: To what extent are the latest technologies available in your country? [1 = not available; 
7 = widely available]

7.1: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 
2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) 
– 7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.

	7.2 Prílev priamych zahraničných investícií 
a import technológií
9.03 FDI and technology transfer: To what extent does foreign direct investment (FDI) bring new technology into your country?
 [1 = not at all; 7 = FDI is a key source of new technology]

7.2: Zdroj: WEF, The Global Competitiveness Report, 
2010 – prieskum názorov manažérov na škále 1 (najhoršie) 
– 7 (najlepšie)

2 Celková zmena počas rokov 2008 – 2010.

	

7.3 Rast exportu špičkových a pokročilých technológií v %

Growth of high- and medium-high-technology exports, 1997-2007, Average annual percentage growth rate

7.3: Zdroj: OECD, Science, Technology and Industry Scoreboard, 2009, strana 87

7 Priemerná medziročná zmena za obdobie 1997 a 2007, u niektorých krajín za kratšie obdobie (uvedené v zátvorke pri názve krajiny).