Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvisllosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	81  / 2 	
Počet vyhodnotených pripomienok	81 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	36  / 0 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	11  / 2 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	34  / 0 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	18 (18o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
9 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
14 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
16 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
21 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
22 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
24 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
25 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	x 	 	
26 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
27 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
28 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
29 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
30 .	Splnomocnenec vlády SR pre informačnú spoločnosť 	 	 	 	x 	
31 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
32 .	Odbor verejného obstarávania 	 	 	 	x 	
33 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
34 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
35 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
36 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	x 	 	
37 .	Slovenská informačná služba 	 	 	x 	 	
38 .	Sociálna poisťovňa 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
39 .	IT Asociácia Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
40 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
41 .	Slovenská informatická spoločnosť 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
42 .	Verejnosť 	2 (2o,0z) 	19 (19o,0z) 	 	 	
	SPOLU	62 (60o,2z) 	19 (19o,0z) 	16 	13 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MK SR 	Opatreniu č. 1. Viac konkurencie vo verejnom obstarávaní:  
Na str. 1 (1.odsek) navrhujeme pred slovo „zle" vložiť slovo „i" a to z dôvodu, že zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov priznáva každému záujemcovi právo požiadať verejného obstarávateľa, resp. obstarávateľa o vysvetlenie či už podmienok účasti vo verejnom obstarávaní, súťažných podkladov alebo inej sprievodnej dokumentácie (§38). Ako dôvod účasti malého počtu záujemcov, resp. uchádzačov vo verejnom obstarávaní vnímame skôr zložitosť samotného procesu verejného obstarávania a finančnú náročnosť prípravy ponúk, ktorá odrádza najmä menšie spoločnosti. 
Vo väzbe na vypracovanie dokumentu určujúceho typové podmienky účasti vo verejnom obstarávaní uvádzame, že takéto opatrenie bude možné len vo vzťahu k podmienkam účasti týkajúcich sa technickej a odbornej spôsobilosti, ktoré zákon č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vymedzuje taxatívne (§28), nakoľko splnenie podmienok účasti týkajúcich sa osobného postavenia preukazuje v zmysle zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ (§26) a podmienky účasti týkajúce sa finančného a ekonomického postavenia uchádzačov sú v zákone č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov stanovené demonštratívne (§27).  	O 	A 	 	
MK SR 	Opatreniu č. 3. Transparentnosť subdodávateľov: 
Na to, aby sa efektívne dosiahol účel zverejňovania subdodávateľov, a to na základe vymedzenia požiadaviek na obsah predkladaných ponúk (t.z. zoznam subdodávok, ich rozsah, pôvodný autor a výrobca) je potrebné, aby sa uvedené najskôr legislatívne upravilo v zákone č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Úrad pre verejné obstarávanie vykonáva kontrolu postupov verejného obstarávania na základe a v medziach citovaného zákona. V prípade, že by ponuka uchádzača nespĺňala požiadavky vyplývajúce z uznesenia vlády, avšak spĺňala požiadavky v zmysle citovaného zákona, úrad by svojím rozhodnutím v konečnom dôsledku nemohol takúto ponuku z verejného obstarávania vylúčiť. 	O 	N 	Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
MK SR 	Opatreniu č. 4 obmedzené „dodatkovanie“ zmlúv: 
V celom materiáli navrhujeme doplniť, či sa jedná o cenu zmluvy vrátane DPH alebo bez DPH, a zároveň navrhujeme samotné obmedzenie upraviť prostredníctvom novely zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	ČA 	Ceny sú upravené v zmysle pripomienky. 
Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
MK SR 	Časti uznesenia B.5: 
Navrhujeme doplniť, či sa uznesenie v tejto časti týka už uzatvorených zmlúv, alebo sa vzťahuje na zmluvy, ktoré budú uzatvorené v budúcnosti, nakoľko to z danej formulácie nie je zrejmé. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv 
Na str. 3 (1. odsek) odporúčame uviesť celý názov právneho predpisu v znení „zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (2. odsek) navrhujeme vetu „Zmluvou o vytvorení diela (aj počítačového programu) a jeho odovzdaním objednávateľovi sa objednávateľ stáva vlastníkom diela, ak nie je dohodnuté inak“ preformulovať v súlade s § 39 ods. 5 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov nasledovne: „Odovzdaním veci, ktorej prostredníctvom je dielo vyjadrené, prechádza vlastnícke právo k nej na objednávateľa, ak nie je dohodnuté inak.“, nakoľko v návrhu uvedené parafrázované znenie tohto ustanovenia je vecne nepresné, pretože objednávateľ sa stáva vlastníkom len veci (hmotného substrátu), nie diela (ako nehmotnej veci). 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (4. odsek) navrhujeme slovné spojenie „je oprávnený autorom previesť licenciu na tretiu osobu“ nahradiť slovným spojením „je na základe predchádzajúceho písomného súhlasu autora oprávnený postúpiť licenciu tretej osobe.“ Za koniec vety v odseku 4 odporúčame doplniť „alebo poskytnúť sublicenciu“. 
S poskytnutou licenciou je možné disponovať v zmysle právnej úpravy len dvoma spôsobmi, a to postúpením licencie alebo poskytnutím sublicencie (§ 44 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov). Licencia môže byť postúpená v rozsahu všetkých práv a povinností, ktoré ju tvoria (postúpenie celej licencie), alebo v čiastočnom rozsahu (postúpenie časti licencie). Vylúčené nie je ani obsahové obmedzenie súhlasu napr. na okruh osôb, ktorým je možné licenciu postúpiť, časové obmedzenie práva postupu a pod. Postúpenie licencie je možné len z predchádzajúcim súhlasom autora. O postúpení licencie a o osobe postupníka je nadobúdateľ povinný bezodkladne informovať autora. 
Nadobúdateľ licencie je oprávnený poskytnúť tretej osobe sublicenciu, ktorou udelí súhlas na použitie diela v rozsahu udelenej prvotnej licencie. Sublicenciu je možné udeliť len so súhlasom autora. 
Formuláciu „subjektom, ktorý má k dielu majetkové práva súvisiace s autorským právom“ odporúčame nahradiť formuláciou „iným nositeľom práv“. Nositeľmi práv a poskytovateľmi licencie môžu byť aj odvodené subjekty- dedičia autora, iná fyzická alebo právnická osoba, napr. osoba, ktorá so zákona vykonáva majetkové práva k dielu vo svojom mene a na svoj účet (zamestnávateľ v prípade zamestnaneckého diela), iná osoba, ktorá je oprávnená uzavrieť licenčnú zmluvu vo vlastnom mene a na účet autora (napr. na základe komisionárskej zmluvy). 
Okrem toho k právam súvisiacim s autorským právom zaraďujeme práva výkonného umelca, práva výrobcu zvukového záznamu, práva výrobcu zvukovo – obrazového záznamu a práva vysielateľa. K dielam a teda aj k počítačovým programom sa viaže autorské právo. 
Čo sa týka pojmoslovia v autorskom práve sa nepoužíva pojem „predať“ dielo, ale „udeliť súhlas na použitie diela“. Okrem toho zhotoviteľ nie je „vlastníkom licencie“, ale je „nositeľom práv“. Licenčnou zmluvou môže poskytnúť súhlas na použitie svojho diela. V celom materiáli sú značné nepresnosti, vecné aj terminologické. 
 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (5. odsek) odporúčame nahradiť formuláciu „subjektom, ktorý má k dielu majetkové práva súvisiace s autorským právom“ formuláciou „iným nositeľom práv“. Nositeľmi práv a poskytovateľmi licencie môžu byť aj odvodené subjekty- dedičia autora, iná fyzická alebo právnická osoba, napr. osoba, ktorá so zákona vykonáva majetkové práva k dielu vo svojom mene a na svoj účet (zamestnávateľ v prípade zamestnaneckého diela), iná osoba, ktorá je oprávnená uzavrieť licenčnú zmluvu vo vlastnom mene a na účet autora (napr. na základe komisionárskej zmluvy). 
Okrem toho k právam súvisiacim s autorským právom zaraďujeme práva výkonného umelca, práva výrobcu zvukového záznamu, práva výrobcu zvukovo – obrazového záznamu a práva vysielateľa. K dielam a teda aj k počítačovým programom sa viaže autorské právo. 
 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (5. a 6. odsek) odporúčame časť o výhradnej a nevýhradnej licencii preformulovať, nakoľko tieto časti sú zmätočné a vecne nepresné. V zmysle § 43 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov autor môže nadobúdateľovi udeliť výhradnú licenciu alebo nevýhradnú licenciu. Ak nie je v zmluve dohodnuté, že autor udelil výhradnú licenciu, platí, že udelil nevýhradnú licenciu. 
Ak autor udelil výhradnú licenciu, nesmie udeliť tretej osobe licenciu na spôsob použitia diela udelený výhradnou licenciou a je povinný, ak nie je v zmluve dohodnuté inak, sám sa zdržať použitia diela spôsobom, na ktorý udelil výhradnú licenciu. Rozoznávame teda dva typy výhradnej licencie, a to úplnú a neúplnú. V prípade úplnej výhradnej licencie poskytovateľ nie je oprávnený na výkon práva, ktoré je predmetom zmluvy. Poskytovateľ nie je oprávnený udeliť zhodnú licenciu tretej osobe, teda licenciu na zhodný spôsob použitia diela v tom istom rozsahu a pre to isté územie ako vo výhradnej licencii. Nadobúdateľ je jediným oprávneným používateľom diela na základe licenčnej zmluvy. V prípade neúplnej výhradnej licencie si strany dohodnú, že poskytovateľ je oprávnený na výkon práva, ktoré je predmetom zmluvy, nemôže však poskytnúť toto právo tretím osobám. Ak bola licencia dohodnutá ako výhradná (výlučná) bez bližšieho vymedzenia, pôjde o úplnú výhradnú licenciu. V prípade poskytnutia výhradnej licencie však nemá nadobúdateľ automaticky súhlas na ďalšie postúpenie licencie alebo udelenie sublicencie tretím osobám (na to je potrebný samostatný súhlas autora). 
Ak autor udelil nevýhradnú licenciu, nie je dotknuté právo autora použiť dielo spôsobom, na ktorý nevýhradnú licenciu udelil, a takisto nie je dotknuté právo autora udeliť licenciu tretej osobe. To znamená, že v prípade udelenia nevýhradnej licencie, je okrem nadobúdateľa oprávneným použiť dielo naďalej aj autor, a preto môže autor ďalej opätovne udeľovať ďalšie licencie tretím osobám. Situáciu, ak bola udelená nevýhradná licencia a následne výhradná, rieši zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov v § 43 ods. 4 v prospech zachovania predchádzajúcej nevýhradnej licencie (ak sa autor s nadobúdateľom takejto nevýhradnej licencie nedohodol inak). Platnosť nevýhradnej licencie teda nie je dotknutá následným udelením výhradnej licencie. Ak však bola udelená ako prvá výhradná licencia, následné udelenie licencie (výhradnej či nevýhradnej) na ten istý spôsob použitia by mal za následok absolútnu neplatnosť tejto neskoršej licenčnej zmluvy (ak nadobúdateľ výhradnej licencie na uzavretie tejto zmluvy neudelil predchádzajúci písomný súhlas). 
Ustanovenia o postúpení licencie a o udelení sublicencie výhradnosťou/nevýhradnosťou licencie nie sú dotknuté. Teda to, či bola udelená výhradná alebo nevýhradná licencia, nemá vplyv na možnosť udelenia súhlasu autora na postúpenie licencie alebo súhlasu na poskytnutie sublicencie. Nie je možné vzájomne zamieňať ustanovenia o výhradnosti zmluvy, možnosti postúpenia licencie, resp. udelenia sublicencie a časový rozsah licencie, nakoľko ide o úplne nezávislé náležitosti licenčnej zmluvy. Z toho vyplýva, že pre verejnú správu je najvýhodnejšie uzatvoriť výhradnú licenčnú zmluvu na celé trvanie majetkových práv autora na čo najviac spôsobov použitia diela. V súvislosti s tým je potrebné upozorniť na to, že v zmysle § 41 ods. 2 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov autor nemôže udeliť nadobúdateľovi licenciu na spôsob použitia diela, ktorý nie je v čase uzavretia licenčnej zmluvy známy. 
 	O 	ČA 	Terminológia je upravená v zmysle zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom v zmení neskorších predpisov. 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (8. odsek) navrhujeme pojem „užívať“ nahradiť pojmom „používať“ v zmysle autorskoprávnej terminológie. Čo sa týka formulácie „neobmedzene užívať“ v zmysle § 41 ods. 2 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov autor nemôže udeliť nadobúdateľovi licenciu na spôsob použitia diela, ktorý nie je v čase uzavretia licenčnej zmluvy známy. Nie je jednotnosť v názore na vymedzenie spôsobu použitia ako neobmedzeného. Z gramatického výkladu § 41 AZ táto možnosť nevyplýva (na rozdiel od českej autorskoprávnej úpravy, ktorá vyslovene pripúšťa možnosť vymedzenia spôsobu použitia diela ako neobmedzeného). Preto takúto formuláciu neodporúčame, vhodnejšie je čo najpresnejšie vymedzenie spôsobov použitia diela. 	O 	ČA 	Pojem "užívať" bol nahradený pojmom "používať". 
Formuláciu "neobmedzene užívať" považujeme v zhode so zákonom o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom a primeranú charakteru diela, o ktorom pojednáva predkladaný materiál (napr. softvér). 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv: 
Na str. 3 (10.odsek) navrhujeme pojem „šíriť“ nahradiť pojmom „rozširovať“ v zmysle autorskoprávnej terminológie. 	O 	A 	 	
MK SR 	Odporúčaniu k riešeniu problematiky autorských práv a zabezpečenia transparentnosti subdodávateľov v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore: 
V obsahu na str. 10 odporúčame uviesť názov právneho predpisu v zákonnom tvare „zákon č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam: 
Na str. 10 v texte v úvodzovkách navrhujeme pojem „užívať“ nahradiť pojmom „používať“ v zmysle autorskoprávnej terminológie. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam: 
Na str. 10 v texte v úvodzovkách navrhujeme pojem „šíriť“ nahradiť pojmom „rozširovať“ v zmysle autorskoprávnej terminológie. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam: 
Na str. 10 navrhujeme odsek 1 preformulovať v zmysle výkladu k pripomienke k bodu 2 str. 3 (5. a 6. odsek). Formuláciu „po dobu právnej ochrany majetkových práv trvajúcu“ odporúčame nahradiť formuláciou „po dobu trvania majetkových práv autora“. Vymedzenie spôsobu použitia spôsobom „na akékoľvek použitie“ odporúčame preformulovať v zmysle výkladu k pripomienke k bodu 2 str. 3 (8.odsek). 	O 	ČA 	Formuláciu "po dobu právnej ochrany majetkových práv trvajúcu" sme nahradili formuláciou "po dobu trvania majetkových práv autora". 
Pojem "na akékoľvek použitie" považujeme v zhode so zákonom o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom a primeraný charakteru diela, o ktorom pojednáva predkladaný materiál (napr. softvér). 	
MK SR 	Bodu 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam: 
Na str. 10 navrhujeme v odseku 1 slovné spojenie „prevedenie takej licencie na tretie osoby“ nahradiť slovným spojením „postúpenie takej licencie na tretie osoby“, a to z dôvodu zabezpečenia pojmov v zmysle autorskoprávnej terminológie. 	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Návrh riešenia spôsobu kontroly už uzavretých zmlúv, ktoré obsahujú závazky podľa autorského zákona (autorské právo): 
Na str. 11 odporúčame slovné spojenie „zákon č. 618/2003 Z. z. v znení zmien a dodatkov“ nahradiť zákonným tvarom „zákon č. 618/2003 Z. z. v znení neskorších predpisov“.  	O 	A 	 	
MK SR 	Bodu 2. Zastaviť zneužívanie autorských práv  
Ako 4. odrážku navrhujeme doplniť slová „služby IKT". 	O 	N 	Služby ITK (na ktoré sa vzťahujú autorské práva) sú pokryté odrážkami o softvére v uvedenom ustanoveni. 	
MPRV SR 	bodu 1 
Účasť na jednotlivých postupoch verejného obstarávania – navrhujeme, aby zákazky boli povinne zadávané cez TED (Tenders Electronic Daily, http://ted.europa.eu/TED/main/HomePage.do), ktorý je elektronickou verziou „Dodatku k Úradnému vestníku Európskej únie“ – portál venovaný európskym verejným zákazkám. 
Odôvodnenie: 
Citujeme z oficiálnej webstránky TED: „TED poskytuje voľný prístup k obchodným príležitostiam. Aktualizuje sa päťkrát týždenne s približne 1500 oznámeniami o verejnom obstarávaní z Európskej únie, Európskeho hospodárskeho priestoru a mimo nich. Oznámenia o obstarávaní je možné prehliadať, vyhľadávať v nich a triediť podľa krajiny, regiónu, obchodného odvetvia a ďalších hľadísk. Informácie o každom dokumente verejného obstarávania sú uverejnené v 23 úradných jazykoch EÚ. Všetky oznámenia od inštitúcií Európskej únie sa v týchto jazykoch uverejňujú v úplnom znení. Zaregistrovanie a používanie v TED je v súčasnosti, a aj zostane, úplne bezplatné“. 

 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 1 
Celý tento bod predkladaného materiálu navrhujeme upraviť tak, aby sa z neho odstránili všetky tie časti, podľa ktorých kvalita prípravy podkladových materiálov do verejného obstarávania a samotné zvyšovanie konkurencie vo verejnom obstarávaní priamo závisia od počtu záujemcov prihlásených do verejného obstarávania. Zároveň navrhujeme odstrániť zámer na zavedenie pravidiel analýzy trhu na zisťovanie záujmu o účasť na verejnom obstarávaní a spätné vyhodnocovanie jednotlivých postupov verejného obstarávania v prípade, ak sa obstarávania zúčastnia menej, ako traja účastníci 
Odôvodnenie: 
Máme za to, že obstarávateľ postupuje tak, aby predmet zákazky bol presne zadefinovaný a odrážal jeho konkrétne požiadavky na IT. Predmet zákazky je špecifický pre každé verejné obstarávanie a odráža konkrétne potreby obstarávateľa. Aj z tohto dôvodu plánované analýzy trhu na zisťovanie záujmu o verejné obstarávanie nemôžeme považovať za jeden z východiskových materiálov pre definovanie požiadaviek akéhokoľvek obstarávania. Za nesprávne považujeme aj spätné vyhodnocovanie postupov verejného obstarávania v prípade nižšieho záujmu účastníkov, pretože kvalita verejného obstarávania sa nemôže hodnotiť podľa počtu prihlásených uchádzačov. Podstatou tohto bodu má byť definovanie postupov vedúcich k vytvoreniu silného konkurenčného prostredia v oblasti IT. Avšak, každý z navrhovaných postupov v tomto bode pojednáva v konečnom dôsledku len o počte prihlásených účastníkov vo verejnom obstarávaní. Aj keď je v súčasnosti veľmi široká ponuka IT na trhu, nie je správne predpokladať vysoký záujem o verejné obstarávanie a už vôbec nemôžeme kvalitu a konkurenciu vo verejnom obstarávaní hodnotiť na základe počtu uchádzačov. 

 	O 	N 	Prax ukazuje, že verejný obstarávateľ často nepostupuje tak, aby predmet zákazky bol presne zadefinovaný a odrážal jeho konkrétne požiadavky na IT a preto je potrebné zavedenie pravidiel analýzy trhu. 	
MPRV SR 	bodu 1 
Uchádzači o verejné zákazky sa musia v praxi presvedčiť, že ich účasť nie je formálna a že ich ponuky budú posudzované objektívne. Potom sa do procesu verejného obstarávania budú hlásiť aj firmy, ktoré ponúkajú kvalitu za zodpovedajúcu cenu a ktoré sa kvôli klientelizmu prestali o verejné zákazky zaujímať. Zvýšenie záujmu firiem o účasť na verejnom obstarávaní je podmienené - okrem eliminovaia faktorov, uvedených v tomto bode - kontrolou dodržiavania zásad verejného obstarávania v rámci obstarávajúcej organizácie. Ako posledná inštancia pre riešenie prípadných námietok zúčastnených firiem (napr. len od určitej hranice finančného objemu) by mohol byť pripravovaný inštitút verejného obstarávania alebo zmiešaná komisia, vytvorená zo zástupcov verejného obstarávateľa, MF SR a ÚVO. 

 	O 	N 	V prípade pochybností sa ÚVO priamo obracia na MF SR pre posúdenie odborných tém. Nie je preto potrebné vytvorenie novej komisie. 	
MPRV SR 	bodu 2 
V prípade, ak bude predmetom verejného obstarávania v oblasti IKT vytvorenie diela, ktoré možno považovať za dielo vytvorené „na mieru“ zadávateľa, navrhujeme zvážiť zohľadnenie ustanovenia § 8 zákona č. 618/2003 Z. z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon). Podľa tohto ustanovenia výsledné dielo, ktoré vzniklo tvorivou činnosťou dvoch alebo viacerých autorov je dielo, ku ktorému patria práva všetkým autorom spoločne a nerozdielne. 
Odôvodnenie: 
Dielo, ktoré vzniká na základe špecifických požiadaviek zadávateľa, nemožno považovať za dielo patriace výhradne tomu, kto ho v konečnej verzii vytvorí. Ide o spoločne vypracovávané dielo, ktoré od zadania až po konečnú fázu je konzultované a upravované podľa osobitných požiadaviek zadávateľa. Teda samotný zadávateľ sa rovnako podieľa na jeho vytvorení. 
 	O 	N 	Našou snahou je vlastníiť práva v zmysle odporúčaní aj ked je štátna správa spoluautorom diela. 	
MPRV SR 	bodu 2 
Na str. 3 v druhom odseku odporúčame slová" Autorský zákon č. 618/2003 Z. z. v znení neskorších zmien a doplnkov“ nahradiť slovami“ zákon č. 618/2003 Z.z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov  	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 2 
Na str. 3 piatom odseku odporúčame text začínajúci slovami "ktorý má k dielu majetkové práva súvisiace s autorským právom a je oprávnený autorom previesť licenciu na tretiu osobu" nahradiť slovami 
" ktorý je oprávnený udeliť súhlas tretej osobe na použitie diela“. 
Odôvodnenie: 
Za práva súvisiace s autorským právom sa v súlade so znením autorského zákona považujú práva výrobcov zvukového, výrobcov zvukovo-obrazového záznamu a práva vysielateľa. 

 	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 2 
Na str. 3 šiestom odseku odporúčame slová "prípadne osoba, ktorá má majetkové autorské právo – je vlastníkom licencie (zhotoviteľ)- môže svoje dielo „predať“ aj ďalším tretím osobám.“, nahradiť napríklad slovami "prípadne osoba, ktorá vykonáva majetkové práva autora môže udeliť súhlas na použitie diela aj ďalším tretím osobám" 
Odôvodnenie: 
Zo znenia uvedeného odseku sa domnievame, že predkladateľ materiálu chcel pri vymedzení nevýhradnej licencie okrem autora zahrnúť aj prípady zamestnaneckého diela, keď majetkové práva autora vykonáva zamestnávateľ. Vzhľadom na § 18 ods. 5 autorského zákona, podľa ktorého sú majetkové práva autora neprevoditeľné, považujeme za potrebné aby bol uvedený odsek primerane upravený – t.j. iná osoba, ktorá vykonáva majetkové práva autora. 
Taktiež považujeme za potrebné nahradiť slová „predať dielo“ vzhľadom k tomu, že možno predať (a teda nadobudnúť vlastnícke právo) len k hmotnému substrátu, na ktorom je dielo zachytené/vyjadrené. 

 	O 	ČA 	Tento bod bol upravený v zmysle pripomienky Ministerstva kultúry SR. 	
MPRV SR 	bodu 2 
Na str. 3 ôsmom odseku odporúčame zosúladiť materiál, pretože nie je zrejmé, či predkladateľ materiálu odporúča využívanie výhradnej licencie alebo nevýhradnej licencie.  	O 	A 	 	
MPRV SR 	bodu 2 
Predpokladáme, že na str. 12 ide o body 2 a 3 z kap. Bod 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam. Vzhľadom na to, že v tejto časti sa nachádza viacero bodov 1, 2 a 3, odporúčame predmetné znenie spresniť. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K bodu 2 
Presne vymedziť SW aplikácie na dve oblasti: opakovateľné (SW, ktorý je možné dodať viacerým rezortom alebo aj v súkromnom sektore) a neopakovateľné (SW, ktorý je špecifický pre jeden rezort alebo pre jednu špecifickú oblasť verejnej správy) a k nim súvisiace licenčné dojednania podľa typu SW aplikácie a jeho dôležitosti v rezorte, resp. vo verejnej správe. 	O 	N 	Uvedená pripomienka bude riešená metodicky tak, že po odovzdaní diela bude dielo zaradené do zoznamu aplikácií pre voľné použitie v rámci verejnej správy. 	
MPSVR SR 	K bodu 4 
„Vzhľadom na skutočnosť, že pri projektoch v oblasti IKT ide často krát o významné sumy, je súčasný právny stav, ale aj stav po prípadnom schválení vyššie uvedenej novely, považovaný za nedostatočný a navrhuje sa, aby bolo umožnené dodatkovanie uzatvorených zmlúv, resp. uzavretie zmlúv postupom rokovacieho konania bez zverejnenia (ďalej len „RKbZ“) v súlade s praktikami verejného obstarávania len v prípade obstarávania IKT služieb a to maximálne vo výške 10% z ceny zmluvy, pričom však absolútny objem navýšenia nesmie prekročiť 1 milión Eur.“ 
- Smernice EÚ aj zákon o verejnom obstarávaní umožňujú používanie RKBZ len vo zvlášť odôvodnených prípadoch. Aj posledná novela zákona o verejnom obstarávaní zakazuje dodatkovanie, ktoré by mohlo mať vplyv na pôvodný výsledok verejného obstarávania. Spôsob tvorby ceny - TCO alebo BCA viď bod 9 tohto materiálu skresľuje skutočné reálne celkové náklady vynaložené na zabezpečenie a udržanie hardvéru alebo softvéru. Pre lepšie pochopenie uvedieme názorný príklad. Pri nákupe antivírusového programu sa nakupujú licencie s upgradom na 12 mesiacov. Ďalšie obnovy databáz sa dokupujú v ďalších rokoch. Tento softvér sa štandardne používa dlhšie časové obdobie ako len na 4 roky. Pričom cena upgradov počas 10 rokov určite prekročí navrhovanú hranicu 10 % celkovej ceny za ktorú bol softvér pôvodne nakúpený. Riešením by bolo, keby sa zmenil spôsob výpočtu TCO. 
 	O 	N 	Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
MPSVR SR 	K bodu 6 
„Ceny by mali byť aktualizované minimálne raz ročne. V prípade IKT služieb sa ako možnosť javí aktualizácia cien v spolupráci s personálnymi agentúrami, príp. IKT priemyslom. Proces aktualizácie je potrebné navrhnúť tak, aby bol dostatočne flexibilný a ekonomicky únosný. „ 
- Ceny komponentov sa menia rýchlejšie, aktualizácia aspoň každé 2-3 mesiace, prípadne nastaviť automatické klesanie limitov podľa vývoja cien za predchádzajúce obdobie (napr. 8-10% za 1/2roka, 2-3% za mesiac...). 
 	O 	N 	Spôsob aktualizácie cien bude určený vo výnose o štandardných podmienkach nákupu a využívania IKT vo verejnom sektore, ktorý bude vypracovaný v zmysle bodu B.9 uznesenia k pripomienkovanému materiálu. 	
MPSVR SR 	k bodom 8, 9 
Nastaviť limit pre uplatňovanie pravidiel (od hodnoty zákazky), prípadne vytvoriť rôzne cenové hladiny a im zodpovedajúce opatrenia.  	O 	N 	Spôsob pre uplatňovanie pravidiel finančnej efektívnosti investícií do IKT bude určený vo výnose o štandardných podmienkach nákupu a využívania IKT vo verejnom sektore, ktorý bude vypracovaný v zmysle bodu B.9 uznesenia k pripomienkovanému materiálu. 	
MŽP SR 	 
K bodu č.1 
Viac konkurencie vo verejnom obstarávaní 
Najdôležitejšie je stanoviť: 
• jednoznačné požiadavky na predmet plnenia zmluvy, resp. predmet plnenia rámcovej dohody (ďalej len „zmluvy“), t.j. čo špecifikácia predmetu plnenia zmluvy môže a tiež nesmie obsahovať, 
• jednoznačné požiadavky na samotné ustanovenia zmluvy, t.j. čo každá zmluva musí a tiež nesmie obsahovať 
• previazanie cieľov projektu s akceptačnými kritériami a ich naplnenie ako podmienkou úhrad 
• dôsledne vyžadovať uplatnenie metodických princípov riadenia projektov a riadenia kvality v projektoch 

V tomto odseku by bolo vhodné sa odvolať na postupy, ktoré sú obsahom medzinárodne uznávaných metodík v oblasti PM (Project Management ) ako PRINCE2 alebo PMI (Project Management Institute). 

Týka sa aj bodu 7. Zamedzenie vzniku duplicít a centrálna koordinácia projektov. 

K bodu č.6. 
6. Základné kategórie hardvéru a služieb a ich ceny 
A. Zavedenie klasifikácie. 
Základom je vypracovanie klasifikácie (katalógu) pre štandardne používané tovary a služby pri realizácii IKT projektov. 
B. Zavedenie finančného atribútu. 
K jednotlivým položkám v klasifikácii je priradená maximálna cena. 

Klasifikácia aj maximálna cena bude pravidelne aktualizovaná a upresňovaná. 
Akým spôsobom budú získavané informácie pre vypracovanie klasifikácie (zdroj, presnosť informácií a ich kvalita). Kto bude zodpovedný za vypracovanie a pravidelnú aktualizáciu? 

K bodu č.8. 
8. Podrobné finančné informácie o projektoch 
V tejto súvislosti Ministerstvo financií SR vytvorí rámec pre tvorbu maximálnych sadzieb za špecializované služby prevádzky a aplikačnej podpory, aby sme zamedzili uplatňovaniu diametrálne odlišných sadzieb pri porovnateľnom druhu a objeme zákazky. 
Akým spôsobom budú získavané informácie pre vypracovanie rámca (zdroj, presnosť informácií a ich kvalita). 

K bodu č.9. 
9. Definovanie finančnej efektívnosti investícii do IKT 
HARDVÉR 
Navrhujeme zaviesť TCO (Total Cost of Ownership – Celkové náklady na obstaranie) aj pre oblasť HW. 

Stanovisko k odporúčaniu 
Odporúčanie k riešeniu problematiky autorských práv a zabezpečenia transparentnosti subdodávateľov v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore 
Je potrebné stanoviť zodpovednosť resp. okruh zodpovedných za uplatňovanie odporúčania v praxi. 
Postup kontroly a riešenie už uzavretých zmlúv 
Z textu „Ak sú splnené podmienky v bode 2. a 3. treba preskúmať,...“ vyplýva, že pravdepodobne chýba číslovanie odsekov. 

 	O 	ČA 	Jednou z úlohy predkladaného uznesenia vlády SR je "vypracovať a prijať výnos o štandardných podmienkach nákupu a využívania informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore, ktorý zavedie klasifikáciu a finančné atribúty tovarov a služieb štandardne používaných pri realizácii projektov v oblasti informačno-komunikačných technológií, ktorý zavedie vzorovú štruktúru rozpočtu týchto projektov, nanovo zadefinuje ich finančnú efektívnosť a udržateľnosť a zadefinuje riadenie prínosov týchto projektov a formu procesnej doložky". V uvedenom výnose bude stanovený spôsob získavania informácií pre vypracovanie klasifikácie, rámca, aktualizácií, ... 
Číslovanie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	k návrhu uznesenia 
Tento materiál a najmä návrh uznesenia vlády SR podľa nášho názoru zasahuje do pôsobnosti zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a stanovuje špeciálne podmienky pre verejné obstarávanie informačno-komunikačných technológií oproti obstarávaniu ostatných tovarov alebo služieb. Z tohto dôvodu odporúčame doplniť návrh uznesenia vlády SR povinnosť postupovať podľa jednotlivých ustanovení vlastného materiálu o úlohu zapracovať materiál do novely zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní. 	O 	N 	Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
ÚV SR 	K časti 2. (zastaviť zneužívanie autorských práv) na strane 3, 8. odsek (začínajúci „Pri uzatváraní zmluvy ...“) 
Pripomienka: 
Na koniec odseku text „licencie.“ Nahradiť textom: „alebo výhradnej licencie v takom znení, ktorá zabezpečí objednávateľovi právo dielo neobmedzene využívať, upravovať a šíriť predmet dodávky objednávateľom bez ďalšieho súhlasu zhotoviteľa.“ 

Zdôvodnenie: 
Legislatívno-tecnické spresnenie textu, ktoré spresňuje zdôvednenie zámeru vyjadreného v prvej časti predmetného odstavca. Cieľ vyjadrený v prvej časti predmetného odstavca je totiž možné docieliť nielen nevýhradnou, ale tiež výhradnou licenciou. Podstatnou totiž nie je skutočnosť, či je licencia výhradná alebo nevýhradná, ale rozsah práv, ktorý autorom (zhotoviteľom) predmetného diela udelený licenciou objednávateľovi. 
 	O 	N 	Uvedený odsek bol upravený v zmysle pripomienky Ministerstva kultúry SR. 	
ÚV SR 	K časti 6. (základné kategórie hardvéru a služieb a ich ceny) na strane 5 a strane 6 
Pripomienka: 
V problematike obstarávania „krabicového softvéru“ je potrebné striktne trvať na presnom popise funkčných vlastností tak, aby bola možná reálna voľba medzi "krabicovým softvérom" danej kategórie viacerých výrobcov, ako aj funkčným ekvivalentom ku "krabicovému softvéru", ktorý je šírený pod licenciou kompatibilnou s EUPL licenciou alebo pod niektorou z licencií, ktorá bola schválená ako "OSI Approved License" (http://www.opensource.org/licenses/index.html). 
Zdôrazniť princíp, aby aj v prípade nákupu "krabicového softvéru" obstarávateľ eliminoval zbytočné sprostredkovateľské články, t.j. aby jednal VÝHRADNE so subjektom, ktorý má preukázateľné majetkové práva na poskytnutie licencie na použitie "krabicového softvéru". Pri nákupe "krabicového softvéru" preferovať taký krabicový softvér, ktorý je poskytovaný v súlade s licenciou kompatibilnou s EUPL alebo je poskytovaný pod niektorou z licencií, ktorá bola schválená ako "OSI Approved License" (http://www.opensource.org/licenses/index.html). 

Zdôvodnenie: 
16. decembra 2010 EK prijala iniciatívu na podporu orgánov verejnej správy v celej EÚ s cieľom maximalizovať spoločenský a ekonomický potenciál informačných a komunikačných technológií. V oznámení „Smerom k interoperabilite európskych verejných služieb“ sa snaží vytvoriť spoločný prístup pre orgány verejnej správy členských štátov, aby tak pomohla občanom a podnikom plne využívať jednotný trh EÚ. Pri celkovom využívaní jednotného trhu sú občania často donútení dodať alebo zozbierať informácie alebo dokumenty, ktoré potrebujú na prácu, štúdium alebo cestovanie v rámci EÚ, a poslať ich orgánom verejnej správy iného členského štátu. Podniky čelia podobným problémom. 
Preto je dôležité, aby orgány verejnej správy poskytovali efektívne, účinné cezhraničné služby elektronickej verejnej správy, ako sa uvádza v akčnom pláne elektronickej verejnej správy, ktorý práve prijala Komisia (pozri IP/10/1718) a ktorý je v súlade s Digitálnou agendou pre Európu (pozri IP/10/581, MEMO/10/199 a MEMO/10/200). Potreba účinnej interoperability je ústredným prvkom digitálnej agendy, jednej z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Oznámenie Komisie predstavuje Európsku stratégiu interoperability a Európsky rámec interoperability, podľa ktorých by sa mali riadiť politiky IKT pre verejné orgány v rámci celej Únie. 
Jednou z praktických požiadaviek tejto iniciatívy je princíp uvedený v Európskom rámci interoperability, Verzia 2.0, pod identifikáciou 2.11 ako princíp opätovného užitia (Reusability), kde sa dôraz kladie na využívanie kolaboratívnych platforiem (t.j. aj v oblasti „krabicového softvéru“) postavených na open source komponentoch (http://www.osor.eu) s využitím najmä licencie EUPL (http://www.osor.eu/eupl/european-union-public-licence-eupl-v.1.1). 
 	O 	N 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 	
ÚNMS SR 	všeobecne 
Vzhľadom k tomu, že materiál už bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania v marci 2011, neuplatňujeme ďalšie pripomienky.  	O 	A 	 	
ÚVO 	celý materiál 
V celom texte materiálu navrhujeme pojmy „výhradná licencia“ alebo „nevýhradná licencia“ nahradiť pojmami „licencia v neobmedzenom rozsahu“ alebo „licencia v obmedzenom rozsahu“, tak ako je to uvedené v § 42 Autorského zákona. 

Odôvodnenie: 

Použité pojmy pôsobia zmätočne. Mali by byť použité legálne pojmy. Istú nejednoznačnosť je možné vidieť v bode 2 odsek 9 (str. 3 materiálu), kde sa pojednáva o „nevýhradnej licencii“. Domnievame sa, že v zmysle použitej terminológie sa malo jednať zrejme o pojem „výhradná licencia“. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	Na str. 1 predposledný bod daného materiálu 
Na str. 1 predposledný bod daného materiálu odporúčame slová „zlá povesť obstarávateľov“ nahradiť slovami „zlá povesť verejných obstarávateľov“. 

Odôvodnenie: 
Je evidentné, že materiál je zameraný najmä na verejných obstarávateľov. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	Na str. 1 bod 1 odrážka č. 3 navrhujeme nahradiť slovo „Vylučujúco“ slovom „Neprimerane“. 
Na str. 1 bod 1 odrážka č. 3 navrhujeme nahradiť slovo „Vylučujúco“ slovom „Neprimerane“. 

Odôvodnenie: 
Ide o terminologické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	Na str. 2 v druhom odseku materiálu 
Na str. 2 v druhom odseku materiálu odporúčame slová „celej tendrovej dokumentácie“ nahradiť slovami „celej dokumentácie z verejného obstarávania“. 

Odôvodnenie: 
Ide o terminologické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	Na str. 2 v druhom odseku 
Na str. 2 v druhom odseku daného materiálu odporúčame vetu „V prípade vysokej miery komplexnosti predmetu obstarávania....“ nahradiť vetou „V prípade vysokej miery komplexnosti predmetu zákazky...“. 

Odôvodnenie: 
Ide o terminologické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	celý materiál 
V celom texte materiálu odporúčame slová „obstarávateľ/obstarávatelia“ nahradiť slovami „verejný obstarávateľ/verejní obstarávatelia“. 

Odôvodnenie: 
Je evidentné, že materiál je zameraný najmä na verejných obstarávateľov. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	strana 4 v bode 3 „Transparentnosť subdodávateľov“ materiálu  
Na strane 4 v bode 3 „Transparentnosť subdodávateľov“ materiálu je ďalej uvedené, cit.: „Takisto, súčasťou predkladaných ponúk musí byť aj zoznam autorov a výrobcov diela, aby napr. v prípade uplatňovania si nárokov vyplývajúcich zo zodpovednosti za vady diela bolo možné si tieto uplatňovať priamo u nich, v prípadoch, keď z rôznych právnych dôvodov nie je možné si ich uplatňovať u dodávateľa (napr. po jeho právnom zániku).“ Máme za to, ) že pre dosiahnutie uvedeného cieľa nie je postačujúce ani uvedenie subdodávateľov dodávateľa v zmluve a ani dohoda medzi objednávateľom a dodávateľom. 

Máme za to, že pre dosiahnutie toho, aby v prípade uplatňovania si nárokov vyplývajúcich 
zo zodpovednosti za vady diela bolo možné si tieto uplatňovať priamo u nich, v prípadoch, keď z rôznych právnych dôvodov nie je možné si ich uplatňovať u dodávateľa (napr. po jeho právnom zániku), nie je postačujúca dvojstranná dohoda medzi objednávateľom a dodávateľom, ktorá by zaväzovala tretiu stranu. Rovnako nie je postačujúca prípadná dohoda medzi dodávateľom a subdodávateľom o tom, že subdodávateľ zodpovedá za vady diela priamo objednávateľovi, keďže takáto zmluva v prípade právneho zániku dodávateľa bez právneho nástupcu zaniká. Máme za to, že zabezpečenie práva objednávateľa uplatniť si nárok na odstránenie vád diela v prípade zániku dodávateľa bez právneho nástupníka priamo od subdodávateľa a k tomu prináležiacu povinnosť subdodávateľa tieto vady odstrániť je nutné vytvoriť trojstranný právny vzťah medzi objednávateľom, dodávateľom a subdodávateľom, resp. dvojstranný vzťah medzi objednávateľom a subdodávateľom. Nevylučujeme však existenciu inej možnosti ako zabezpečiť uvedené právo objednávateľa. 
 	O 	N 	Naším cieľom nie je mať trojstranný vzťah ( s dodávateľom a aj subdodávateľom). Jedná sa nám o infornmácie o autoroch diel a najmä o "rozkrývanie" subdodávateľských schém. 	
ÚVO 	strana 4 v bode 4 „Obmedzené „dodatkovanie zmlúv“ materiálu  
Na strane 4 v bode 4 „Obmedzené „dodatkovanie“ zmlúv“ materiálu je uvedené, cit.: „Posledne schválenou poslaneckou novelou bol obmedzený priestor pre špekulatívne vylučovanie ponúk nepohodlných uchádzačov, napríklad manipuláciou s cenou či dodatkami zvyšujúcimi hodnotu zákaziek.“ 

Máme za to, že tento výrok je nesprávny. Posledne schválenou poslaneckou novelou podľa nás nebol obmedzený priestor pre špekulatívne vylučovanie ponúk nepohodlných uchádzačov dodatkami zvyšujúcimi hodnotu zákaziek. Podľa nášho názoru nie je možné dodatkami zvyšujúcimi hodnotu zákaziek vylúčiť uchádzača. Tento výrok nedáva zmysel. Navrhujeme ho vypustiť. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	strana 4 v bode 4 „Obmedzené „dodatkovanie zmlúv“ materiálu  
Na strane 4 v bode 4 „Obmedzené „dodatkovanie“ zmlúv“ materiálu je uvedené, cit.: 
„Vzhľadom na skutočnosť, že pri projektoch v oblasti IKT ide často krát o významné sumy, je súčasný právny stav, ale aj stav po prípadnom schválení vyššie uvedenej novely, považovaný za nedostatočný a navrhuje sa, aby bolo umožnené dodatkovanie uzatvorených zmlúv, resp. uzavretie zmlúv postupom rokovacieho konania bez zverejnenia (ďalej len „RKbZ“) v súlade s praktikami verejného obstarávania len v prípade obstarávania IKT služieb a to maximálne vo výške 10% z ceny zmluvy, pričom však absolútny objem navýšenia nesmie prekročiť 1 milión Eur.“ 

Máme za to, že dosiahnutie uvedeného cieľa naráža na ustanovenie § 58 písm. i) zákona o verejnom obstarávaní podľa ktorého môže verejný obstarávateľ použiť rokovacie konanie bez zverejnenia len vtedy, ak ide o doplňujúce stavebné práce alebo služby nezahrnuté do pôvodnej zmluvy, ktorých potreba vyplynula dodatočne z nepredvídateľných okolností, a zákazka sa zadáva pôvodnému dodávateľovi a predpokladaná hodnota stavebných prác alebo služieb nepresiahne 50% hodnoty pôvodnej zmluvy, ak doplňujúce stavebné práce alebo služby. 
1. nie sú technicky alebo ekonomicky oddeliteľné od pôvodného plnenia zmluvy bez toho, aby to verejnému obstarávateľovi nespôsobilo neprimerané ťažkosti, alebo 
2. sú technicky alebo ekonomicky oddeliteľné od pôvodného plnenia zmluvy, ale sú nevyhnutné na ďalšie plnenie podľa pôvodnej zmluvy. 

Taktiež poukazujeme, že poslednou novelu zákona o verejnom obstarávaní (zákon č. 58/2011 Z. z.) nebola zavedená možnosť dodatkovania zmlúv len do výšky 10% pôvodnej zmluvnej ceny. 

Pre zabezpečenie uvedeného cieľa je potrebné novelizovať zákon o verejnom obstarávaní. Vôľu dosiahnuť uvedený cieľ však oceňujeme. 
 	O 	N 	Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
ÚVO 	strana 6 daného materiálu 
Na strane 6 daného materiálu by bolo vhodné vyšpecifikovať pojem „štandardizované služby“. 

Odôvodnenie: 
V prípade, že ide o údržbu softvéru, chýba kategória vývoja a implementácie softvérového riešenia, kedy v prípade realizácie verejného obstarávania ide o zákazku na služby (kategórie 1. a 2. sú zákazkami na dodanie tovarov). 
 	O 	N 	Pojem "štandardizované služby" bude bližšie špecifikovaný vo výnose o štandardných podmienkach nákupu IKT vo verejnom sektore, ktorý bude vypracovaný v súlade s bodom B.9 predkladaného uznesenia. 	
ÚVO 	str. 8 materiálu 
Na str. 8 vo vete „Použitím benchmarkov sú si verejní obstarávatelia vždy istí, že počítače....“ odporúčame slovo „tendre“ nahradiť slovom „ponuky“. 

Odôvodnenie: 
Ide o terminologické spresnenie. 
 	O 	A 	 	
ÚVO 	celý materiál 
Do uvedeného návrhu odporúčame zapracovať povinnosti vyplývajúce pre verejného obstarávateľa a obstarávateľa z týchto zákonov: 

- Zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

- Zákon 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

- Zákon č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu v znení neskorších predpisov. 

Povinnosť verejného obstarávateľa najmä v bode č. 6, 8 a 9 uvedeného návrhu postupovať pri zadávaní verejných zákaziek na IKT so zohľadnením princípov hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti v súlade s § 8 zákona o finančnej kontrole. Zákon o finančnej kontrole ukladá za povinnosť ústredným orgánom štátnej správy (kam patria aj verejný obstarávatelia) zaviesť a udržiavať vnútorný kontrolný systém, ktorý vytvára podmienky pre hospodárne, efektívne a účelné nakladanie s verejnými zdrojmi. 

Zákon o finančnej kontrole a vnútornom audite v tejto súvislosti ukladá, že súčasťou kontroly musí byť sledovanie hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti tzn. vykonávanie auditu výkonnosti a auditu informačných systémov, ktoré sú súčasťou vnútorného auditu. 

V uvedenom návrhu opatrení odporúčame zohľadniť taktiež povinnosti pre verejného obstarávateľa vyplývajúce zo zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy a zákona o správe majetku štátu. Správcovia kapitol štátneho rozpočtu sú povinní zo zákona o rozpočtových pravidlách verejnej správy v prípade realizovaných akvizícií vo forme projektov stanovovať u daných aktivít programové ciele, ktoré sú predpokladom pre realizáciu auditu výkonnosti. Z uvedeného vyplýva logická previazanosť medzi zákonom o verejnom obstarávaní, zákonom o správe majetku štátu, zákonom o rozpočtových pravidlách verejnej správy a zákonom o finančnej kontrole a vnútornom audite, ktoré ukladajú verejnému obstarávateľovi povinnosť postupovať pri zadávaní a správe realizovanej zákazky na predmet verejného obstarávania (IKT) podľa princípov hospodárnosti, účelnosti a efektívnosti. 
 	O 	N 	Uvedené zákony sú známe pre orgány štátnej správy a preto nepovažujeme za potrebné ich v materiáli uvádzať. 	
SOCP 	K opatreniu č. 1 - Viac konkurencie pri verejnom obstarávaní 
V odseku 5, druhej zarážke odporúčame navrhované znenie, týkajúce sa realizácie projektu v dvoch krokoch upresniť nasledovne: 
1. samostatná súťaž na štúdiu uskutočniteľnosti/špecifikáciu projektu a návrhu riešenia vrátane procesného auditu (v súlade s bodom 10 návrhu uznesenia), 
2. súťaž o samotnú realizáciu riešenia, pričom autor štúdie/návrhu riešenia nemôže byť realizátorom riešenia, ale počas trvania projektu bude vykonávať autorský dozor na strane objednávateľa. 

Postup pri verejnom obstarávaní, ktorého sa nezúčastnili viacerí účastníci (odsek 7) odporúčame aplikovať aj na verejných obstarávateľov podľa § 6 a 7 zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní; súčasne odporúčame definovať, čo sa považuje za závažný dôvod neúčasti viacerých účastníkov, ako aj spôsob a formu informovania verejnosti o tejto skutočnosti. 
 	O 	N 	Navrhovaný spôsob relaizácie projektu je len jedným z možných postupov. Obmedzenie by bolo neprimerané a nedôvodnené dosahovaním efektívnosti vynaložených prostriedkov. 	
SOCP 	K opatreniu č. 2 - Zastaviť zneužívanie autorských práv 
V odseku sedem tretiu vetu odporúčame upraviť v súlade s § 43 ods. 2 autorského zákona, podľa ktorého ak autor udelil výhradnú licenciu, nesmie udeliť tretej osobe licenciu na spôsob použitia diela, udelený výhradnou licenciou a je povinný, ak nie je v zmluve dohodnuté inak, sám sa zdržať použitia diela spôsobom, na ktorý udelil výhradnú licenciu, t. j. autor sa musí zdržať výkonu tých majetkových práv podľa § 18 ods. 2 autorského zákona, na ktoré udelil tretej osobe (objednávateľovi) výhradnú licenciu. 

V súvislosti s s vytvorením počítačového autorského diela znenie odseku 9 odporúčame upraviť na výhradnú licenciu; vykonaním navrhovanej úpravy sa súčasne zabezpečí súlad s bodom 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam (úvod) odporúčaní k riešeniu problematiky autorských práv a zabezpečenia transparentnosti subdodávateľov v súvislosti s nákupom a využívaním IKT vo verejnom sektore. 

Do odseku 10 odporúčame doplniť okrem časového a teritoriálneho vymedzenia aj vecné vymedzenie rozsahu licencie podľa § 18 ods. 2 autorského zákona. 

 	O 	ČA 	Časové a teritoriálne vymedzenia licencií sa nám javí pre nastavenie procesov ako postačujúce. 	
SOCP 	K opatreniu č. 3 - Transparentnosť subdodávateľov 
Navrhované znenie odseku 5 odporúčame doplniť tak, aby súčasťou predkladaných ponúk bol aj rozsah plnenia subdodávok každého subdodávateľa vo vecnom a finančnom vymedzení, ako aj záväzok/prehlásenie subdodávateľa plniť/poskytovať plnenie pre/v mene dodávateľa. 

V odseku 1 z dôvodu jednoznačnosti odporúčame slovo "subdodávatelia" nahradiť slovom "dodávatelia";  	O 	N 	Rozsah informácií o subdodávateľoch požadovaných ako súčasť predkladaných ponúk v zmysle predkladaného materiálu sa nám javí ako postačujúci. 	
SOCP 	K opatreniu č. 5 - Usporiadanie licenčných vzťahov 
Z návrhu opatrení odporúčame vyňať povinnosť nakupovať prostredníctvom centrálnej zmluvy, ak verejný obstarávateľ na základe vykonaného prieskumu trhu preukázateľne identifikoval možnosť nákupu licencií za výhodnejších podmienok napr. aj od iného, resp. toho istého dodávateľa, s ktorým je uzavretá centrálna zmluva. 
Nakupovanie prostredníctvom centrálnej zmluvy môže mať vplyv na princíp hospodárnosti, princíp efektívnosti vynakladania finančných prostriedkov resp. konkurencie vo verejnom obstarávaní a taktiež vedie k uzavretiu sa s jedným dodávateľom. Vybrané licencie môže dodávať na slovenskom trhu aj viacero dodávateľov, čím môžu byť porušené princípy verejného obstarávania. 
 	O 	A 	 	
SOCP 	K opatreniu č. 6 - Základné kategórie hardvéru a služieb a ich ceny  
Z vecného rozsahu návrhu opatrení odporúčame vyňať služby, nakoľko takáto kategorizácia a zavedenie finančného atribútu môže viesť k obmedzeniu hospodárskej súťaže a trhového hospodárstva, resp. konkurencie a taktiež nepodporuje podnikateľské prostredie; zároveň aktualizácia cien služieb minimálne raz ročne sa nám javí ako nedostatočná; taktiež bude náročné definovať kategórie služieb, ktoré by boli porovnateľné a teda štandardizované. Stanovenie maximálnej ceny v prípade IKT služieb môže viesť k tomu, že všetci dodávatelia v IKT sektore budú poskytovať služby za maximálne ceny. 

V poslednom odseku tretiu vetu odporúčame upresniť tak, aby bolo jednoznačné, pre koho alebo z koho pohľadu by mal byť proces aktualizácie cien za IKT služby ekonomicky únosný. 	O 	N 	Podľa nášho názoru stanovenie maximálnej ceny v prípade IKT služieb nebude viesť k poskytovaniu služieb dodávateľmi za maximálne ceny. Stanovenie maximálnych cien má prispieť k odstráneniu neadekvátneho čerpania finančných prostriedkov. 
Pri obstarávaní služieb bude verejný obstarávateľ vždy viazaný dodržaním princípu hospodáranosti, čo znamená, že bude musieť zdôvodniť primeranosť a oprávnenosť vynakladaných finančných prostriedkov. 	
SOCP 	K opatreniu č. 10 - Investícia len do užitočných služieb 
Z vecného rozsahu návrhu opatrení odporúčame vyňať IKT projekty na podporu back-office a IKT projekty vyplývajúce zo zmeny legislatívy či transpozície smerníc EÚ, nakoľko procesná analýza pri týchto projektoch sa nám javí ako nadbytočná, resp. nemusí slúžiť na zjednodušenie a zefektívnenie procesov a poskytovanie proaktívnych služieb.  	O 	N 	Rozsah služieb si určí verejný obstarávateľ. V prípade, ak bude potrebná procesná analýza, verejný obstarávateľ ju vykoná. Plošné vyňatie by bolo príliš obmedzujúce a nie je pre účely materiálu podstatné. 	
SOCP 	K bodu 1 - Ustanovenia zmluvy k autorským právam 
V bode 1 odporúčame zvážiť nasledovné zmeny a úpravy: 
- odporúčame neobmedzovať predmetnú úpravu na dielo vytvorené výhradne v rámci plnenia zmluvy ale na celé IKT riešenie -> obmedzenie na dielo vytvorené výhradne v rámci plnenia zmluvy môže spôsobovať problémy pri dopracovaní existujúceho IS/IKT riešenia, pričom nové plnenie je neoddeliteľné od pôvodného IS/IKT riešenia, resp. v prípadoch, keď boli licenčné ustanovenia riešené odlišne, 
- v návrhu uznesenia sa odporúča vyžadovať výhradnú licenciu, avšak návrh zmluvných ustanovení uvádza „len“ požiadavku na nevýhradnú licenciu, 
- namiesto vymedzenia jednotlivých práv „pre zamedzenie pochybností“ odporúčame referencovať § 18 ods. 2 autorského zákona – takouto referenciou sa zabezpečí úplný rozsah majetkových autorských práv a jednoznačnosť bez potreby vymenovávania jednotlivých práv a oprávnení pre zamedzenie pochybnosti, 
- odporúčame ustanoviť povinnosť zhotoviteľa dodať objednávateľovi pred podpisom akceptačného protokolu ako súčasť plnenia aj zdrojové kódy a dátový modul diela a to aj bez žiadosti objednávateľa, 
- odporúčame doplniť povinnosť zhotoviteľa dodať zdrojové kódy a dátový modul v zdrojovom formáte, resp. v strojovo čitateľnej podobe za účelom zamedzenia plnenia tejto povinnosti v listinnej/tlačenej podobe, čo bude pre objednávateľa nepoužiteľné. 

Navrhované znenie bodu 2 sa nám javí ako zmätočné, preto odporúčame zvážiť alternatívne znenie: „Zhotoviteľ je povinný k jednotlivým plneniam vrátane čiastkových plnení zahrňujúcich tiež software dodaný subdodávateľom alebo treťou stranou zhotoviteľovi pre potreby plnenia tejto zmluvy udeliť objednávateľovi licenciu na ich používanie v rozsahu, spôsobom a za podmienok, za ktorých boli tieto poskytnuté zhotoviteľovi." 

V bode 3 odporúčame zjednotiť používanie pojmov „tretia osoba“ a „tretia strana“, nakoľko v texte sa používajú obidva pojmy, pričom ich význam je totožný.  	O 	ČA 	Pojmy "výhradná" a "nevýhradná" licencia boli upresnené. 	
SOCP 	K opatreniu č. 4 - Obmedzené „dodatkovanie“ zmlúv 
Z vecného rozsahu návrhu opatrení odporúčame vyňať prípady, kedy bola možnosť dodatkovania obsiahnutá v zmluve a o tejto možnosti boli informovaní všetci záujemcovia počas zadávania zákazky. V tejto súvislosti poznamenávame, že aj metodické usmernenie ÚVO zohľadňuje túto skutočnosť: 
„Za predpokladu, ak existujúca zmluva upravuje možnosti odchýlok a určuje pravidlá riešení zmien počas doby jej platnosti a o možnosti odchýlok boli účastníci pôvodného procesu zadávania zákazky informovaní už v jeho priebehu, uzavretie dodatku k zmluve by nemalo viesť ku konaniu v rozpore s pravidlami verejného obstarávania a všeobecne s princípmi verejného obstarávania.“ 

Obmedzenie dodatkovania v špecifických dôvodoch by mohlo byť kontraproduktívne a mohlo by viesť k zmareniu definovaných prínosov pri opakovaní, resp. vyhlásení nového verejného obstarávania (napr. stavebné práce pri výstavbe dátového centra – pri stavebných prácach boli odhalené skutočnosti, ktoré neboli známe pred začiatkom stavebných prác a vyžadujú dodatočné úsilie a s tým spojené náklady;na tieto dodatočné práce nie je možné uzavrieť dodatok ale je potrebné vyhlásiť nové VO; pôvodný dodávateľ práce nedokončí, stavebné práce nezasanuje, nakoľko tieto práce tiež nie sú predmetom plnenia a nové plnenie začne až po uzavretí novej zmluvy po úspešnom ukončení verejného obstarávania za cca. 6 mesiacov).  	O 	N 	Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona. 	
ITAS 	návrhu opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore 
ITAS víta ambíciu MF SR o transparentnejšie podnikateľské prostredie v oblasti dodávok informačných systémov do verejnej správy. 

K materiálu predloženému do MPK zasielame nasledovné pripomienky IT Asociácie Slovenska: 
1. V časti „2. Zastaviť zneužívanie autorských práv“ na strane č.3 odporúčame nahradiť pojem „krabicový softvér“ pojmom balíkový. Máme za to, že štandardne používané pojmy vo svete IKT (takto ich okrem iných používa aj Gartner) sú „packaged SW“ a „custom SW“. Ako najvhodnejší preklad sa nám javia pojmy „balíkový SW“ a „zákaznícky SW“. 
2. Tvrdenie zo strany 3: „Zastavenie zneužívania autorských práv je nevyhnutné hlavne pri individuálne vyvíjanom aplikačnom softvéri, pretože práve tento druh predstavuje jednak vysoké finančné objemy a zároveň umožňuje vysokú mieru úpravy zmluvných podmienok autorských práv k dielu.“ nie je podložené faktami. 
3. Predkladateľom presadzovaný koncept (na strane 3), že obstarávateľ potrebuje „výhradnú licenciu“ nepovažujeme za opodstatnený. Autor (zhotoviteľ) softvérového diela poskytuje na dielo garancie za jeho funkčnosť a podporu. Tieto garancie sú viazané na to, že nikto iný (ani objednávateľ ani tretia osoba) do diela nezasahuje, tzn. zhotoviteľ má výhradné práva na úpravy diela. Zabezpečenie vyváženej pozície objednávateľa voči obstarávateľovi z hľadiska autorských práv (tzn. aby objednávateľ nebol zo strany autora „vydierateľný“), sa dá v zmluvách bez problémov zabezpečiť nasledovne: 
o poskytnutím práva používať zákazkový softvér počas celej doby trvania majetkových práv k nemu na území Slovenskej republiky a Európskej únie na účely, na ktoré bolo vytvorené a/alebo na účely súvisiace s činnosťou objednávateľa - to znamená, nevýhradnú licenciu neobmedzenú na celú dobu trvania majetkových práv, pre územie Slovenskej republiky a Európskej únie, 
o zakotvením možnosti uplatnenia si práva obstarávateľa na neobmedzenú úpravu diela ním resp. ním poverenou osobou (vrátane poskytnutia zdrojových kódov a dokumentácie). Využitie tohto práva však bude mať za následok stratu nárokov na prevádzkovú podporu a garancie za funkčnosť počítačového autorského diela voči zhotoviteľovi, pretože tento prechodom výhradných práv na úpravu diela na obstarávateľa stráca schopnosť tieto garancie poskytovať. Takto nadobudnuté právo na neobmedzenú úpravu diela sa bude vzťahovať aj na úpravy diela treťou osobou, a práva na jeho úpravu, šírenie, a nakladanie s ním. 
Predkladateľom navrhované prevzatie výhradných práv na úpravu diela obstarávateľom vylúči možnosť použiť metódu obstarávania rokovacie konanie bez zverejnenia (RKbZ) aj v prípadoch, kedy je táto opodstatnená a akékoľvek zmeny diela (vrátane „change-requests“) budú musieť byť obstarávané inými metódami verejného obstarávania. Predkladateľ vôbec nerieši bežné prípady ako sú nevyhnutné zmeny v softvéri vyvolané napríklad legislatívnymi zmenami s účinnosťou v týždňoch resp. mesiacoch, alebo potrebou vytvorenia nových rozhraní, prípadne upgradom niektorého využívaného štandardného „underlying“ SW produktu (pričom len samotné obstaranie podľa inej metódy ako RKbZ trvá niekoľko mesiacov). Táto úprava môže dočasne paralyzovať fungovanie niektorých inštitúcií verejnej správy. 
 	Z 	ČA 	Pojem "krabicový softvér" bol nahradný pojmom "balíkový softvér". 

V materiáli je preferovnaý spôsob vytvorenia počítačového autorského diela na základe výhradnej licencie, ale zároveň je tam uvedené, že " v prípade, že sa zvýšenie finančných prostriedkov na tento typ licencie nejaví ako efektívne, je potrebné, aby každá nová zmluva v budúcnosti obsahovala štandardizované licenčné ustanovenia, zabezpečujúce objednávateľovi nevýhradné právo používať aplikačné programové vybavenie počas celej doby trvania majetkových práv k nemu na území Slovenskej republiky a Európskej únie na účely, na ktoré bolo vytvorené a/alebo na účely súvisiace s činnosťou objednávateľa - to znamená, nevýhradnú licenciu (licenciu v obmedzenom rozsahu) neobmedzenú na celú dobu trvania majetkových práv, pre územie Slovenskej republiky a Európskej únie." 

Ustanovenie o obmedzení dodatkovania zmlúv považujeme za odporúčanie nad rámec zákona.  	
GP SR 	Všeobecne 
Domnievame sa, že materiál by mal brať do úvahy, že dodávateľmi tovarov a služieb sú takmer výlučne subjekty mimo sústavy orgánov štátnej správy a úlohy vyplývajúce z uznesenia vlády pre nich nie sú záväzné. V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť, že štátne orgány vo vzťahu k dodávateľovi môžu podľa Čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. To znamená, že náležitosti zmluvy a rámcovej dohody, tak ako vyplývajú z bodov B.1., B.2., B.4. a B.5. návrhu uznesenia vlády nemusia byť dodávateľom akceptované, a to nemôže mať za následok prípadné neuzavretie zmluvy alebo rámcovej dohody. 
Predložený materiál možno považovať za súbor námetov pre prípadnú novelizáciu príslušných právnych predpisov v záujme zvýšenia transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore. 
 	O 	N 	V bode B.6 navrhovaného uznesenia k pripomienkovanému materiálu je uvedené, že v prípade, že subjekt nemôže dodržať úlohy v bodoch uznesenia B.1 až B.2 a B.4 až B.5 návrhu uznesenia, tak zverejní odôvodnenie svojho konania na svojom webovom sídle. 	
GP SR 	K názvu 
Slovo „súvisllosti“ odporúčame nahradiť slovom „súvislosti“. 	O 	A 	 	
Slov.inf.spol. 	Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore 
Pripomienky Slovenskej informatickej spoločnosti (SISp) k materiálu „Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore“ 
Bratislava, máj 2011 

Slovenská informatická spoločnosť (SISp) v spolupráci so svojím kolektívnym členom, Spoločnosťou pre otvorené informačné technológie (SOIT), zasiela doleuvedené pripomienky k materiálu „Návrh opatrení na zvýšenie transparentnosti v súvislosti s nákupom a využívaním informačno-komunikačných technológií vo verejnom sektore“, ktorý bol predložený Ministerstvom financií SR na verejné pripomienkovanie (ďalej len Návrh MF). 
Pripomienky boli vypracované na základe návrhov, ktorými SOIT zareagovala na výzvu Ministra financií SR ministra financií „Desatoro zásad verejného obstarávania IT“, a ktoré SOIT v januári 2011 poslala Ministerstvu financií. Ich plný text je zverejnený na adrese http://www.soit.sk/sk/aktualne/oit-doma/2011-02-01/108-navrhy-soit-k-desatoru-ministerstva-financii-sr. V tomto zmysle sú tieto pripomienky len stručným zhrnutím základných téz – detaily, rozpísané pre jednotlivé body Návrhu MF, sa nachádzajú v uvedenom plnom texte. 

SISp považuje doluuvedené pripomienky za zásadné. 

Modularizácia obstarávaných riešení 
SISp vidí problém nízkeho počtu účastníkov vo verejných súťažiach okrem iného aj v tom, že častokrát ide o mimoriadne rozsiahle, komplexné a cenovo náročné projekty (bežne presahujúce úroveň 10 mil EUR), podmienky ktorých na Slovensku dokáže splniť len niekoľko dodávateľov. Navrhujeme preto, aby vo všetkých prípadoch, keď to je relevantné, boli verejné súťaže vypisované na jednotlivé moduly – komponenty, služby alebo súvisiace podsystémy a nie iba na kompletné uzavreté riešenia. 
Predpokladom takéhoto prístupu je jednoznačná a jasná špecifikácia aplikačných rozhraní jednotlivých modulov, inými slovami, vytvorenie otvorenej komponentovej architektúry riešenia, alebo architektúry založenej na službách (SOA), ktoré ďalej zvýšia šance projektu na úspech a môžu viesť k znižovaniu nákladov na údržbu a modifikáciu v budúcnosti. Pokiaľ je to relevantné, je nevyhnutné, aby architektúra vychádzala z otvorených štandardov v zmysle Zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a Koncepcie využívania softvéru vo verejnej správe, ktorá bola schválená Uznesením vlády SR č. 523/2009. 
Realizáciu obstarávaní navrhujeme v dvoch krokoch: V prvom by šlo o výber dodávateľa, ktorý by mal za úlohu definovať presné požiadavky na architektúru cieľového riešenia, teda napríklad na funkčnosť modulov a ich väzby, alebo o definovanie služieb a komunikačných konvencií, integračnej platformy a podobne. Po úspešnom definovaní požiadaviek a schválení navrhovaného riešenia by sa v druhom kroku vybrali dodávatelia jednotlivých modulov alebo služieb. Pri takejto forme riešenia je potrebné zabezpečenie funkcie integrátora. Je na zváženie, či ním má byť dodávateľ prvého kroku, alebo či má byť vyberaný ako ostatní dodávatelia v druhom kroku. Ako príklad prístupu umožňujúceho takúto modularizáciu a dodávanie platformovo nezávislých služieb uvádzame X-Rail architektúru pre verejnú správu v Estónsku. 
Predpokladáme, že modularizácia obstarávaných riešení (pri zohľadnení primeranej veľkosti modulov) prinesie 
zvýšenie počtu obstarávaní pri znížení ich priemernej ceny jedného riešenia. To zníži náklady na vypracovávanie ponúk, čím sa zvýši počet firiem, ktoré sa efektívne môžu zapojiť do súťaže, 
zvýšenie šance na úspech v obstarávaní pre väčšie množstvo firiem, a tak aj zvýšenie záujmu, 
zníženie rizika neúspechu celého projektu – neúspešný dodávateľ modulu sa ľahšie nahradí iným dodávateľom, ako je to v prípade neúspechu dodávateľa rozsiahleho riešenia, 
zníženie záujmu dodávateľa o subdodávateľské riešenia, a 
zníženie závislosti obstarávateľa na vybranom dodávateľovi počas plnenia dodávky. Tým sa zníži možnosť obchádzať výberové konania prostredníctvom dodatkovania už existujúcich zmlúv. 
Ďalej predpokladáme, že pokiaľ sa nepristúpi k modularizácii, „výnimky na veľmi špecifické tovary alebo služby, ktoré nie sú schopné dodávať mnohí dodávatelia“, ktoré sa v Návrhu MF v bode 1 pripúšťajú, budú pravidlom a nie výnimkou. 
Pre úplnosť však treba upozorniť, že kritickým faktorom úspechu takéhoto „per partes“ prístupu je vydarenosť návrhu architektúry celého systému a kvalita práce integrátora. Pri nevhodnej architektúre (prílišná atomizácia systému, nevhodné komunikačné štandardy a pod.) je nebezpečie, že sa vývoj systému nepodarí. Pritom, keďže neexistuje generálny dodávateľ, aj ručenie za výsledok môže byť problematické. Je preto mimoriadne dôležité, aby dodávateľ „prvej časti riešenia“, návrhu architektúry, bol vybraný veľmi pozorne a aby bol nejako zainteresovaný na úspechu celého systému. 

Otvorený proces formovania verejných politík v IT oblasti 
SISp navrhuje, aby v oblasti špecifikácie cieľov, ako aj návrhu postupov, ako ich dosiahnuť, bola v čo najširšej miere zapojená odborná verejnosť, pretože sa nedá očakávať, že verejná správa bude disponovať dostatočnými odbornými kapacitami. Ako prvý krok navrhujeme otvorenie procesu formovania verejných politík v IT oblasti vo forme verejných konzultácií, lebo pri výbere technologických štandardov, zámerov pre nové elektronické služby či hodnotenie existujúceho stavu je zapojenie odborníkov a komunity (prostredníctvom ich profesijných organizácií) nevyhnutné. Za minimum považujeme zavedenie procesu verejných konzultácií tak, ako je to bežné vo väčšine štátov EÚ, vítaná je však aj širšia spolupráca v štýle Wikinomics. 
Predpokladáme, že, okrem iného, verejné konzultácie v zmysle nášho návrhu zabránia aj tomu, aby potreby obstarávateľa určoval prostredníctvom svojej ponuky dodávateľ. 

Využívanie otvorených štandardov 
V Návrhu MF nám chýba akákoľvek zmienka o používaní otvorených štandardov a o platformovej neutralite obstarávaných riešení. Podmienku otvorenosti a technologickej neutrality štandardov vyžaduje Zákon č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a výhody orientácie na otvorené štandardy konštatuje aj Koncepcia využívania softvéru vo verejnej správe, ktorá bola schválená Uznesením vlády SR č. 523/2009. 
Väzba riešenia na štandardy, ktoré nie sú otvorené, ako aj samotné riešenia, ktoré nie sú platformovo neutrálne, vytvárajú závislosť obstarávateľa buď na dodávateľovi alebo na platforme, čo v konečnom dôsledku zvyšuje náklady na budúce obstarávania. 
Z tohto dôvodu navrhujeme zaviesť ako povinnú súčasť ponuky dodávateľa v obstarávaní a ako povinnú náležitosť zmlúv vyjadrenie o využití otvorených a technologicky neutrálnych štandardov a o platformovej neutralite riešenia (pokiaľ sú tieto požiadavky na základe charakteru riešenia relevantné). 

Používanie otvoreného a slobodného softvéru 
Otvorený softvér možno používať bez formálneho uzatvárania licenčných zmlúv a platenia poplatkov. Dnes sa otvorený softvér široko používa buď priamo vo forme používateľského softvéru (v štýle akceptujem licenčné podmienky-stiahnem-nainštalujem-používam), ako základné vybavenie serverov alebo je súčasťou komerčných riešení vytváraných na zákazku. Otvorený softvér je dostupný zdarma, avšak služby s ním spojené (opravy chýb, údržba, školenia, prispôsobovanie, ...) sú samozrejme platené a sú poskytované komerčnými organizáciami za podobných podmienok, ako je tomu v prípade proprietárneho softvéru. 
V Návrhu MF nám chýba akákoľvek zmienka o používaní otvoreného softvéru. Navyše, uvedenie slova „nákup“ v názve Návrhu MF otvorený softvér automaticky vylučuje z úvahy, pretože ten sa obvykle nekupuje. Túto formuláciu považujeme za symptóm skutočnosti, že verejná správa dnes nemá vytvorený mechanizmus, ktorý by otvorený softvér v procese obstarávania zrovnoprávnil s komerčným softvérom, ktorý sa získava na základe kúpy. 
V tejto súvislosti navrhujeme 
nahradiť slovo „nákup“ v názve dokumentu všeobecnejším „získavanie“, „obstarávanie“ alebo podobne, 
vo finálnom texte Návrhu MF deklarovať záujem verejnej správy o riešenia využívajúce otvorený softvér ako jednej z možností na zníženie finančných nákladov, 
v spolupráci s odbornou verejnosťou viesť register otvoreného softvéru s potenciálom na využitie vo verejnej správe, rovnako ako aj už obstaraného softvéru, ktorý je vhodný na znovupoužitie, 
zaviesť ako povinnú súčasť ponuky dodávateľa v obstarávaní a ako povinnú náležitosť zmlúv vyjadrenie o využití otvoreného softvéru a o znovuvyužití už obstaraných riešení a 
aktívne informovať a vzdelávať o možnostiach, ktoré prináša využitie otvoreného softvéru. 
Predpokladáme, že zavedením týchto opatrení sa obmedzia náklady na obstarávanie softvéru, ktorý má ekvivalent vo forme otvoreného softvéru, alebo už raz bol verejnou správou obstaraný a zaplatený. Viaceré navrhované body sa prekrývajú so zameraním Open Source Academy, ktorej založenie bolo navrhnuté v záveroch úlohy výskumu a vývoja Open Source infraštruktúra (OSIN, https://team.eea.sk/wiki/pages/viewpage.action?pageId=48890740). Cieľom úlohy OSIN, riešenej v rámci Štátneho programu Budovanie informačnej spoločnosti, bolo posúdiť možnosti nasadenia otvoreného softvéru v štátnej správe a samospráve, školstve a sektore malého a stredného podnikania na Slovensku, vyčísliť eventuálne úspory a navrhnúť koncepciu nasadenia a podpory. 	Z 	ČA 	Verejný obstarávateľ má za povinnosť odeliť logické časti (komponenty, služby, ...) projektov a obstarávať ich samostatne. 

Dodržiavanie Zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a Koncepcie využívania softvéru vo verejnej správe, ktorá bola schválená Uznesením vlády SR č. 523/2009 sa predpokladá. 

Realizácia obstarávania v dvoch krokoch je jedným z možných riešení. 

Spôsob zapojenie odbornej verejnosti do procesu formovania verejných politík v oblasti IT bude predmetom dokumentu, ktorý bude vypracovaný na základe bodu B.8 predkladaného uznesenia. 

Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. 	
Verejnosť 	K bodu 9. "Definovanie finančnej efektívnosti investícii do IKT" 
K bodu 9. "Definovanie finančnej efektívnosti investícii do IKT" navrhujem doplniť do vymenovaných nákladov, ktoré musia byť zahrnuté do výpočtu TCO nasledovný text: 
"- Náklady na odstúpenie od používania softvéru (tzv. výstupné náklady)" 

Zdôvodnenie: 
Uvedeny text je citat z "Koncepcie vyuzivania softverovych produktov vo verejnej sprave SR", ktoru schvalila vlada SR 15. jula 2009. Tento dokument bol schvaleny Uznesenim vlady c. 523/2009, ktorym ulozila ministrom a presedom ustrednych organov statnej spravy, aby dodrziavali principy a odporucania z tejto koncepcie. Citovany text je jednym z odporucani, ktore uvedena koncepcia obsahuje. Tento text je uvedeny v bode "4.4.2 Obstarávanie softvéru": 
http://www.rokovania.sk/Rokovanie.aspx/BodRokovaniaDetail?idMaterial=4319 
Citujem z uvedeneho dokumentu: 
"Jednotlivé alternatívy musia byť posudzované vzhľadom na priame aj nepriame náklady počas celého životného cyklu softvéru (3 - 5 rokov). 
Náklady musia zahŕňať minimálne: 
· Náklady na nákup alebo zapožičanie licencie 
· Náklady na inštaláciu 
· Náklady na údržbu softvéru (ročný poplatok výrobcovi softvéru) 
· Náklady na (nevyhnutný) upgrade softvéru 
· Náklady na školenie používateľov a správcov 
· Náklady na odstúpenie od používania softvéru (tzv. výstupné náklady)" 

Citujem z Uznesenia vlády SR č. 523/2009: 
"Vláda ukladá" 
"ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy SR, splnomocnencovi vlády SR pre informačnú spoločnosť 
B.2. dodržiavať princípy a odporúčania koncepcie pri uzavretí zmlúv týkajúcich sa nákupu a prevádzky informačných systémov vrátane zmlúv o poskytnutí nenávratného finančného príspevku (NFP) pre projekty Operačného programu informatizácia spoločnosti (OP IS)" 

Metodicky pokyn pre obstaravanie softverovych produktov, ktory vydal Urad pre verejne obstaravanie, bez akehokolvek zdovodnenia vynechal vystupne naklady. Prirucka k metodickemu pokynu pre obstaravanie softverovych produktov, ktoru vydalo MF SR takmer naraz s Metodickym pokynom Uradu pre verejne obstaravanie (na prelome rokov 2009 a 2010), obsahuje aj informaciu o vystupnych nakladoch, avsak v chybnej suvislosti (ako vec, ktoru je mozne vyriesit zmluvnymi ustanoveniami, co je z odborneho hladiska nezmysel). 

Metodicky pokyn pre obstaravanie softverovych produktov ako aj uvedena Prirucka k metodickemu pokynu boli tvorene bez akehokolvek verejneho pripomienkoveho konania. To sa zial prejavilo aj na ich podobe a na uvedenom neopodstatnenom vypusteni vystupnych nakladov. Upozornujem, ze Koncepcia vyuzivania softveru, ktora predpisala vystupne naklady, presla na rozdiel od uvedenych pravne nezavaznych dokumentov pripomienkovym konanim. 

Koncepcia vyuzivania softverovych produktov vo verejnej sprave z roku 2009 sa v casti "3.3 - Legislativne poziadavky a obmedzenia" odvolava aj na dokument "Prirucka pre verejne obstaravanie a Open Source softver" (Guideline on Public Procurement and Open Source Software) publikovany OSOR v oktobri 2008. V tomto dokumente je vysvetlene, preco su takzvane "vystupne naklady" (exit costs) velmi dolezite v procese obstaravania softveru pri posudzovani celkovych dlhodobych nakladov. Odporucam precitat si najma cast 2.2.3 "Examining costs and benefits" / "Long-term costs": 
http://www.osor.eu/studies/OSS-procurement-guideline-public-final-June2010-EUPL-FINAL.pdf 

Chcel by som vas velmi pekne poprosit, aby ste napravili uvedenu vaznu chybu, ktora moze pri porovnavani softveru vyznamne znevyhodnit softver postaveny na otvorenych standardoch. 

Ak v aktualne pripomienkovanom materiali budete nadalej opisovat informacie z Metodickeho pokynu UVO ktore su chybne, priamo tym sposobite, ze Vlada SR schvali dokument, ktory bude obsahovat poziadavky na TCO, ktore budu v rozpore s Koncepciou vyuzivania softverovych produktov vo verejnej sprave. Navyse by tym prislo k potvrdeniu, ze vypustenie vystupnych nakladov je v poriadku, co povazujem z odborneho hladiska za skutocne vazny problem. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv" 
K bodu "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv" navrhujem upraviť pôvodný text: 

"Pri uzatvárané zmluvy na dodávky IKT v prípadoch, kedy je objednávateľom štát resp. štátne a verejné inštitúcie podliehajúce režimu verejného obstarávania, je najlepšie také riešenie, ktoré by objednávateľovi zabezpečilo právo neobmedzene užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky, bez ďalšieho súhlasu zhotoviteľa t.j. účastníka zmluvy o vytvorení počítačového autorského diela, t.j. na základe nevýhradnej licencie." 

nasledovne: 
"Pre uzatvárané zmluvy na dodávky IKT v prípadoch, kedy je objednávateľom štát resp. štátne a verejné inštitúcie podliehajúce režimu verejného obstarávania, je najlepšie také riešenie, ktoré by objednávateľovi zabezpečilo právo neobmedzene užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky, bez ďalšieho súhlasu zhotoviteľa t.j. účastníka zmluvy o vytvorení počítačového autorského diela, t.j. na základe nevýhradnej alebo výhradnej licencie. " 

Zdôvodnenie: 
Právo neobmedzene užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky je možné na základe nevýhradnej licencie rovnako ako na základe výhradnej licencie. 	O 	N 	Uvedené ustanovenie bolo upravené v zmysle pripomienok ÚVO a Ministerstva kultúry SR. 	
Verejnosť 	Bod 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam 
Navrhujem upraviť text uvedený v zátvorkách tak, aby zodpovedal prakticky identickému textu uvedenému v bode "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv". 

Zdôvodnenie: 
Ide o text začínajúci „Pri uzatváraní zmluvy na dodávky IKT v prípadoch, kedy je objednávateľom štát resp. štátne a verejné inštitúcie podliehajúce režimu verejného obstarávania, je najlepšie také riešenie, ktoré objednávateľovi zabezpečí právo neobmedzene užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky," ... 

Tento takmer identický text na dvoch rôznych miestach toho istého dokumentu označuje za najlepšie riešenie raz nevýhradnú licenciu a druhý krát výhradnú licenciu. 

Chcel by som upozorniť, že vami uvádzané získanie práva užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky nijako nesúvisí s tým, či licencia bude výhradná alebo nevýhradná. Tieto práva je možné získať s pomocou oboch týchto typov licencií. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv" 
Navhrujem upraviť pôvodný text týkajúci sa výhradnej licencie: 
"V takom prípade osoba, ktorá zmluvne previedla licenciu na objednávateľa (zhotoviteľ), bez súhlasu objednávateľa nemôže s autorským dielom voľne nakladať. " 

do nasledovnej podoby: 
"V takom prípade osoba (zhotoviteľ), ktorá zmluvne previedla licenciu na objednávateľa, nemôže s autorským dielom voľne nakladať." 

Zdôvodnenie: 
Pôvodný text je nezrozumiteľný. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 1. Viac konkurencie vo verejnom obstarávaní 
Navrhujem upraviť nasledujúci pôvodný text: 
"Vo výnimočnom prípade, že existuje závažný dôvod, prečo sa verejného obstarávania nemohli zúčastniť viacerí účastníci, oboznámi obstarávateľ s touto skutočnosťou verejnosť a vyhodnotí príslušný postup verejného obstarávania. " 

do nasledujúcej podoby: 
"Vo výnimočnom prípade, kedy sa verejného obstarávania nemohli zúčastniť viacerí účastníci, oboznámi obstarávateľ s touto skutočnosťou verejnosť a písomne verejne vyhodnotí príslušný postup verejného obstarávania." 

Zdôvodnenie: 
Pôvodné znenie je nezrozumiteľné a vyvoláva dojem, že vyhodnotenie obstarávania je potrebné len v prípade, že ide o "závažný dôvod". Takáto podmienka nemá opodstatnenie. 

Doplnená informácia, že vyhodnotenie musí byť uskutočnené písomne a musí byť zverejnené. Z pôvodného textu vyplýva, že verejnosť musí byť oboznámená len so skutočnosťou, prečo sa verejného obstarávania nemohli zúčastniť viacerí účastníci. Je potrebné, aby z textu jasne vyplývalo, že verejnosti musí byť poskytnuté aj vyhodnotenie. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv" 
Navrhujem upraviť pôvodný text: 
"Zákon však stanovuje, že samotnou zmluvou o vytvorení diela ani odovzdaním veci, ktorej prostredníctvom je dielo vyjadrené, nenadobudne objednávateľ právo použiť toto dielo, len ak súčasne so zmluvou o vytvorení diela alebo po tomto momente uzatvorí s autorom licenčnú zmluvu." 

do nasledovnej podoby: 
"Zákon však stanovuje, že samotnou zmluvou o vytvorení diela ani odovzdaním veci, ktorej prostredníctvom je dielo vyjadrené, nenadobudne objednávateľ právo použiť toto dielo. Tieto práva získa len ak súčasne so zmluvou o vytvorení diela alebo po tomto momente uzatvorí s autorom licenčnú zmluvu." 

Zdôvodnenie: 
Pôvodný text je nezrozumiteľný. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam 
Navrhujem upraviť pôvodný text: 
"V prípade, že sa navýšenie finančných prostriedkov potrebných na obstaranie horeuvedeného typu licencie, teda licencie výhradnej, nejaví ako efektívne (čo bude vo veľkej väčšine prípadov), je potrebné, aby každá nová zmluva v budúcnosti obsahovala štandardizované licenčné ustanovenia, zabezpečujúce objednávateľovi nevýhradné a neobmedzené právo používať aplikačné programové vybavenie počas celej doby trvania majetkových práv k nemu na území Slovenskej republiky a Európskej únie na účely, na ktoré bolo vytvorené a na účely súvisiace s činnosťou objednávateľa - to znamená, nevýhradnú, neobmedzenú licenciu na celú dobu trvania majetkových práv, pre územie Slovenskej republiky a Európskej únie.“ 

do nasledovnej podoby: 
"V prípade, že sa navýšenie finančných prostriedkov potrebných na obstaranie výhradnej licencie na základe výpočtu dlhodobých nákladov a prínosov nejaví ako efektívne, je potrebné, aby každá nová zmluva v budúcnosti obsahovala štandardizované licenčné ustanovenia, zabezpečujúce objednávateľovi nevýhradné a neobmedzené právo používať, upravovať a šíriť aplikačné programové vybavenie počas celej doby trvania majetkových práv k nemu na území Slovenskej republiky a Európskej únie na účely, na ktoré bolo vytvorené a na účely súvisiace s činnosťou objednávateľa - to znamená, nevýhradnú, neobmedzenú licenciu na celú dobu trvania majetkových práv, pre územie Slovenskej republiky a Európskej únie.“ 

Zdôvodnenie: 
V tomto odseku je nevhodné sa odvolávať na predošlý odsek, nakoľko ten by sa nemal odvolávať len na nevýhradnú licenciu, ale na ľubovolnú licenciu zaručujúcu právo používať, upravovať a šíriť. 

Dokument by nemal používať výrazy ako "sa javí" / "sa nejaví", pretože takéto posudzovania je potrebné uskutočniť na základe konkrétnych kritérií a písomne zdôvodniť. Nie je vhodné, aby rozhodovanie prebiehalo len na základe toho, že sa niekomu niečo "javí". 

Je potrebné zvážiť odstránenie poznámky v zátvorke, ktorá tvrdí, že vo väčšine prípadov bude neefektívne obstaranie výhradnej licencie. Pokiaľ tento text nebude vypustený, je potrebné vysvetliť, na základe čoho je v materiáli uvedené toto tvrdenie. 

Do textu je doplnená požiadavka, že aj pri nevýhradných licenciách je potrebné zaručiť neobmedzené právo používať, upravovať a šíriť aplikačné programové vybavenie. Licencia EUPL je nevýhradná a zaručuje uvedené práva. Tieto práva je však možné získať aj na základe výhradnej licencie. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 1. Ustanovenia zmluvy k autorským právam 
Navrhujem upraviť pôvodný text: 
„Pri uzatváraní zmluvy na dodávky IKT v prípadoch, kedy je objednávateľom štát resp. štátne a verejné inštitúcie podliehajúce režimu verejného obstarávania, je najlepšie také riešenie, ktoré objednávateľovi zabezpečí právo neobmedzene užívať, upravovať a šíriť predmet dodávky, bez ďalšieho súhlasu zhotoviteľa t.j. účastníka zmluvy o vytvorení počítačového autorského diela, a to na základe výhradnej licencie." 

do nasledujúcej podoby: 
"Pri uzatváraní zmluvy na dodávky IKT v prípadoch, kedy je objednávateľom štát resp. štátne a verejné inštitúcie podliehajúce režimu verejného obstarávania, je najlepšie také riešenie, ktoré objednávateľovi zabezpečí právo neobmedzene používať, študovať, upravovať a šíriť predmet dodávky, bez ďalšieho súhlasu zhotoviteľa, t.j. účastníka zmluvy o vytvorení počítačového autorského diela." 

Zdôvodnenie: 
Považujem za vhodnejšie slovo "používať" v súvislosti s tým, že ide podľa mňa skôr o "použitie" diela. 
Do textu bola doplnená podmienka umožňujúca predmet dodávky neobmedzene študovať, čo je potrebné na jeho prípadné úpravy alebo preverovanie funkčnosti či bezpečnosti. 
Vypustená požiadavka na "výhradnú licenciu", nakoľko posudzovanie vhodnosti výhradnej alebo nevýhradnej licencie je individuálne a nie je možné vopred tvrdiť, ktoré z týchto dvoch riešení je najlepšie. Skutočne najdôležitejšie z hľadiska dlhodobých nákladov/prínosov a nezávislosti od dodávateľa je zabezpečenie práva neobmedzene používať, študovať zdrojové kódy, upravovať a šíriť predmet dodávky, vrátane zdrojových kódov k softvéru. 
Posudzovanie rozdielov medzi výhradnou a nevýhradnou licenciou nesmie zmeniť požiadavku na potrebu zabezpečenia uvedených práv používať, študovať, upravovať a šíriť predmet dodávky v zdrojovej alebo skompilovanej forme. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K celému materiálu 
Navrhujem do materiálu doplniť odporúčania uvedené v dokumente "Príručka pre verejné obstarávanie a Open Source softvér" (Guideline on Public Procurement and Open Source Software) publikovanú OSOR. 
http://www.osor.eu/studies/OSS-procurement-guideline-public-final-June2010-EUPL-FINAL.pdf 

Zdôvodnenie: 
Je veľmi dôležité, aby odporúčania uvedené v pripomienkovanom materiáli pre obstarávanie softvéru vo verejnej správe neznevýhodňovali Open Source softvér (OSS). Zároveň by však malo byť ambíciou verejnej správy zvýšiť využívanie OSS vo verejnej správe SR. 	O 	N 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. 
 	
Verejnosť 	K bodu "2. Zastaviť zneužívanie autorských práv" 
Navrhujem do materiálu doplniť nasledujúci text: 
"Na zdieľanie softvéru, ktorý má verejná správa právo neobmedzene používať, upravovať a šíriť sa bude využívať centrálny zoznam odporúčaného a Open Source softvéru." 

Zdôvodnenie: 
Dnešný stav taký, že Príručka k metodickému usmerneniu pre obstarávanie softvéru okrem iného odporúča organizáciám verejnej správy zisťovať, či nie je možné získať softvér pod slobodnou licenciou (napr. EUPL) od inej organizácie verejnej správy. Úplne však ignoruje fakt, že ak by sa malo takéto zisťovanie plnohodnotne uskutočniť, znamenalo by to nutnosť osloviť veľké množstvo organizácií verejnej správy pri každom obstarávaní, čo je neúnosné. Jediný efektívny spôsob, ako môže prichádzať k efektívnemu využívaniu OSS softvéru viacerými organizáciami, je centrálna evidencia všetkého OSS softvéru. 

V roku 2009 bola zorganizovaná hromadná pripomienka verejnosti ku Koncepcii využívania softvérových produktov vo verejnej správe, ktorá okrem iného požadovala doplnenie nasledujúceho textu do princípov efektívneho využívania softvérových produktov v súvislosti so "znovu použitím softvéru": 
"Na zdieľanie upraveného softvéru verejnej správy sa bude využívať centrálny zoznam odporúčaného a Open Source softvéru." 
http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=422590 

Túto hromadnú pripomienku verejnosti vtedy podporilo za 24 hodín približne 1000 ľudí. MF SR však túto pripomienku vtedy bez relevantného zdôvodnenia neakceptovalo, pričom ako zdôvodnenie uviedlo, citujem : "predmetný materiál nie je o preferovaní OSS, ale všeobecne o prístupe k efektívnemu využívaniu softvérových produktov." 

Zdôvodnenie uvedené v roku 2009 platí dodnes: 
"Zároveň je pre optimalizáciu využívania softvérových produktov nutné zriadiť centrálny zoznam bezplatného a Open Source softvéru, ktorý je vhodný pre potreby verejnej správy. V rámci takéhoto zoznamu by sa mohli zdieľať medzi organizáciami verejnej správy aj rôzne úpravy Open Source softvéru vytvorené pre vlastné vnútorné potreby. Vznikom takéhoto zoznamu bude možné efektívnejšie zabezpečiť znovupoužívanie softvéru." 
 	O 	N 	Vzhľadom na úpravu podmienok a povinnej úpray použitia autorského diela v zmluvách len od momentu prijatia tohto materiálu, dá sa predpokladať, že dostatočné množstvé použiteľného softvéru bude až po určitom čase. Následne je možné o návrh uvažovať. 	
Verejnosť 	K bodu 1. Viac konkurencie vo verejnom obstarávaní 
Navrhujem doplniť nasledujúci text: 
"Verejné obstarávanie nie je jediný spôsob, akým môže verejná správa získať softvér. V zmysle Koncepcie využívania softvéru vo verejnej správe je pojem obstaranie softvéru definovaný ako "nákup komerčného (proprietárneho) softvéru a vývoj softvéru na zákazku prostredníctvom verejného obstarávania, vývoj softvéru vlastnými pracovníkmi verejnej správy, alebo nadobudnutie voľne prístupného a bezplatného (freeware, OSS) softvéru pre účely verejnej správy". 

Zdôvodnenie: 
Je veľmi dôležité v materiáli upozorniť, že organizácie verejnej správy môžu softvér obstarať aj inými spôsobmi než len verejným obstarávaním. Ak by sa všetok softvér verejne obstarával, mohlo by prichádzať k značnému plytvaniu verejných zdrojov na softvér, ktorý je možné získať bezplatne. 	O 	N 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. 
 	
Verejnosť 	K bodu 1. Viac konkurencie vo verejnom obstarávaní 
Navrhujem doplniť nasledujúci text: 
"Organizácie verejnej správy musia v prípade potreby získania akéhokoľvek softvéru aktívne vyhľadávať možnosti získania technicky vhodného bezplatného otvoreného softvéru a tiež zisťovať možnosti vytvorenia vhodného otvoreného softvéru vo vlastnej réžii verejnej správy. Organizácie musia pre takto vyhľadaný technicky vhodný bezplatný softvér a pre riešenia vytvoriteľné vo vlastnej réžii posúdiť dlhodobé prínosy a vypočítať predpokladané dlhodobé náklady využitia takýchto riešení a porovnávať ich s predpokladanými dlhodobými prínosmi a nákladmi u bežne dostupných komerčných riešení. Hodnotiace kritériá musia byť rovnaké pre bezplatný aj platený softvér. Až po takomto aktívnom vyhľadávaní možností, ich porovnaní a vyhodnotení môžu organizácie verejnej správy pristúpiť k rozhodnutiu, ktoré riešenie je najvýhodnejšie a či sa získa a využije bezplatný softvér, vytvorí softvérové riešenie vo vlastnej réžii alebo bude inicializované verejné obstarávanie na platené softvérové riešenie. 

O celom tomto postupe musí existovať písomná dokumentácia, ktorá musí obsahovať informácie o vyhľadanom technicky vhodnom bezplatnom softvéri, hodnotiace kritériá, porovnania celkových dlhodobých nákladov a prínosov a zdôvodnenie rozhodnutia o spôsobe získania softvéru. Túto dokumentáciu úrad musí archivovať minimálne po dobu používania daného softvérového riešenia alebo po bežnú dobu uchovávania dokumentácie obstarávania." 

Zdôvodnenie: 
Príručka k Metodickému pokynu pre obstarávanie softvéru vydaná MF SR uvádza, že pred prípadným začatím verejného obstarávania je potrebné vždy najskôr zistiť, či náhodou neexistuje bezplatný softvér, ktorý by bol použiteľný na požadovaný účel. Táto príručka je však iba nezáväzný informatívny dokument, ktorý nebol schválený vládou SR. 

Dnešná legislatíva SR vyžaduje od verejnej správy uskutočňovanie verejných obstarávaní na platené tovary a služby, avšak neustanovuje jednoznačnú povinnosť, aby verejná správa najskôr vyhľadala tovary a služby, za ktoré sa nemusí platiť a zdokumentovane posúdila ich dlhodobé náklady a prínosy. Otvorený softvér je na rozdiel od bežných tovarov a služieb významne odlišný v tom, že ho je možné získať bezplatne, bez dohadovania a podpisovania zmlúv. Upozorňujem, že v procese verejného obstarávania nemá kto zastupovať taký bezplatný softvér, ktorý dokáže organizácia získať a využiť vo svojej vlastnej réžii (napríklad s pomocou zamestnancov verejnej správy). Platná legislatíva v oblasti verejného obstarávania na takúto možnosť nemyslí a preto môžu vznikať prípady, kedy sa zbytočne verejne obstaráva riešenie, ktoré by bolo možné lacnejšie získať a vyriešiť vo vlastnej réžii. Je potrebné, aby vláda schválila také pravidlá, aby bolo povinné porovnávanie komerčného softvéru s nekomerčnými možnosťami. 
 	O 	ČA 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. 

Uvedené pravidlá budú platiť aj pre bezplatne obstarávaný softvér. Cena samotného softvéru bude len jednou z nákladových položiek. 

Obstarávateľ musí v zmysle zákona vypracovať písomné podklady pre obstarávania. Uplatňovanie metodiky pre určenie prínosov projektov a ich nákladov počas celého životného cyklu budú samozrejme písomné. 	
Verejnosť 	K celému materiálu 
Materiál nezohľadňuje fakt, že softvér je možné získavať aj bezplatne, bez verejného obstarávania. 

V roku 2009 bola zorganizovaná hromadná pripomienka verejnosti ku Koncepcii využívania softvérových produktov vo verejnej správe, ktorá okrem iného požadovala doplnenie nasledujúceho textu do princípov efektívneho využívania softvérových produktov: 
"P.4 Verejná správa musí ešte pred rozhodnutím o začatí verejného obstarávania využívať možnosť získavania bezplatného softvéru. Verejná správa musí iniciatívne vyhľadávať bezplatné riešenia." 
http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=422590 

Túto hromadnú pripomienku verejnosti vtedy podporilo za 24 hodín približne 1000 ľudí. MF SR však túto pripomienku vtedy neakceptovalo bez relevantného zdôvodnenia, keďže ako zdôvodnenie uviedlo, citujem : "predmetný materiál nie je o preferovaní OSS, ale všeobecne o prístupe k efektívnemu využívaniu softvérových produktov." 

Upozorňujem, že v programových tézach súčasnej vlády sa uvádzalo, citujem "Budeme v maximálnej miere využívať voľne dostupný softvér vo verejnej správe." 
Z pripomienkovaného materiálu "Desatora" nie je zrejmé, že by MF SR chcelo túto tézu skutočne napĺňať. 	O 	N 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. 
Cena za licenciu je len jednou z nákladových položiek. Ustanovením povinnosti obstarávateľa určiť celkový objem nákladov pre obstarávané technológie bude implicitne predpokladané aj posúdenie alternatív s bezplatným použiťím. 	
Verejnosť 	K Návrh uznesenia vlády 
Navrhujem doplniť úlohy: 
"Vytvoriť centrálny zoznam softvéru, ktorý má verejná správa právo neobmedzene používať, upravovať a šíriť." 
"Vytvoriť v spolupráci so širokou odbornou verejnosťou komisiu, ktorá bude vytvárať a udržiavať zoznam technicky vhodného bezplatného a otvoreného softvéru pre potreby verejnej správy." 

Zdôvodnenie: 
Ako som uviedol v mojich predošlých pripomienkach, na zabezpečenie efektívneho nakladania s verejnými zdrojmi, realizovateľnosti zdieľania softvéru medzi organizáciami verejnej správy a efektívneho prenosu informácií medzi organizáciami verejnej správy o existencii obstaraného softvéru je nevyhnutné zriadiť centrálny zoznam softvéru. Zároveň je potrebné, aby existovala komisia alebo "centrum excelencie", ktoré budú garantovať relevantnosť softvéru uvedeného v takomto zozname. 
 	O 	N 	Vzhľadom na úpravu podmienok a povinnej úpray použitia autorského diela v zmluvách len od momentu prijatia tohto materiálu, dá sa predpokladať, že dostatočné množstvé použiteľného softvéru bude až po určitom čase. Následne je možné o návrh uvažovať. 	
Verejnosť 	K Návrhu uznesenia vlády 
Navrhujem doplniť úlohu: 
"Vypracovať návrh na zmenu legislatívy, ktorý pre organizácie verejnej správy zavedie v procese obstarávania softvéru povinnosť zdokumentovane aktívne vyhľadávať možnosti získania technicky vhodného bezplatného otvoreného softvéru a možnosti vytvorenia vhodného otvoreného softvéru vo vlastnej réžii verejnej správy, povinnosť zdokumentovane porovnávať celkové dlhodobé náklady a prínosy takéhoto bezplatného softvéru pri porovnaní s komerčným softvérom, a to ešte pred rozhodnutím o začatí verejného obstarávania." 

Zdôvodnenie: 
Dnešná legislatíva SR vyžaduje od verejnej správy uskutočňovanie verejných obstarávaní na platené tovary a služby, avšak neustanovuje jednoznačnú povinnosť, aby verejná správa najskôr vyhľadala tovary a služby, za ktoré sa nemusí platiť a zdokumentovane posúdila ich dlhodobé náklady a prínosy. Otvorený softvér je na rozdiel od bežných tovarov a služieb významne odlišný v tom, že ho je možné získať bezplatne, bez dohadovania a podpisovania zmlúv. Upozorňujem, že v procese verejného obstarávania nemá kto zastupovať taký bezplatný softvér, ktorý dokáže organizácia získať a využiť vo svojej vlastnej réžii (napríklad s pomocou zamestnancov verejnej správy). Platná legislatíva v oblasti verejného obstarávania na takúto možnosť nemyslí a preto môžu vznikať prípady, kedy sa zbytočne verejne obstaráva riešenie, ktoré by bolo možné lacnejšie získať a vyriešiť vo vlastnej réžii. Je preto potrebná taká úprava pravidiel, aby bolo ešte pred rozhodnutím o začatí verejného obstarávania bolo povinné porovnávanie celkových dlhodobých nákladov a prínosov pre bezplatný otvorený softvér a pre komerčný softvér. 	O 	N 	Materiál rieši primárne obstarávanie, pri ktorých sú používané verejné zdroje. Obstaranie produktov, ktoré sú poskytované bezplatne nie je obmedzené žiadnym spôsobom a teda orgány štátnej správy sú v tejto veci oprávnené konať samostatne bez akýchkoľvek obmedzení. 
Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti. Ustanovením povinnosti pre obstarávateľa určiť celkový objem nákladov pre obstarávané technológie bude implicitne predpokladné aj posúdenie alternatív s bezplatným použitím. 	
Verejnosť 	K bodu 6. Základné kategórie hardvéru a služieb a ich ceny  
Navrhujem doplniť text: 
"Verejná správa by v prípade začatia verejného obstarávania mala maximálnu cenu obstarávaného riešenia určovať aj s pomocou výpočtu predpokladaných celkových nákladov na vytvorenie a používanie vhodného riešenia (softvéru) vo vlastnej réžii alebo s pomocou predpokladaných celkových nákladov na využitie bezplatného softvéru vo vlastnej réžii na obdobie predpokladaného využívania softvéru." 

Zdôvodnenie: 
Ak sa už raz začne verejné obstarávanie, vypočítaná celková "cena" konkurenčného bezplatného softvéru alebo "cena" vytvorenia softvéru vo vlastnej réžii by mala byť použitá aspoň ako pomôcka pre stanovenie najvyššej možnej ceny, ktorú môže dodávateľ požadovať za svoj komerčný softvér. 
 	O 	N 	Spôsob určenia predpokladanej ceny za predmet obstarávania je definovaný v príslušným právnych predpisoch. 	
Verejnosť 	K bodu 5. Usporiadanie licenčných vzťahov 
Navrhujem doplniť nasledujúci text: 

"V prípade už zakúpených licencií je potrebné v pravidelných časových intervaloch (napríklad 3 roky) vypracovávať prieskum trhu a rôznych zdrojov softvéru a porovnávať celkové dlhodobé náklady a prínosy u rôznych dostupných technicky vyhovujúcich konkurenčných riešení, vrátane bezplatného softvéru a softvéru vytváraného vo vlastnej réžii. V prípade, že dlhodobé náklady a prínosy konkurenčného riešenia budú výhodnejšie, než pri aktuálne využívanom riešení, mala by byť vyhlásená verejná súťaž alebo v prípade bezplatného softvéru a softvéru vytváraného vo vlastnej réžii by sa malo začať využívať toto nové lacnejšie riešenie." 

Zdôvodnenie: 
Niektoré organizácie verejnej správy pred mnohými rokmi uzatvorili zmluvy na nákup licencií a tieto využívajú dodnes. V niektorých prípadoch sú však náklady na údržbu a aktualizácie z dlhodobého hľadiska vyššie, než by bola migrácia na konkurenčné riešenie. Je nutné zaviesť povinnosť, aby organizácie museli priebežne sledovať, či nimi využívané riešenie je z dlhodobého hľadiska skutočne to najefektívnejšie a z hľadiska verejného záujmu prináša tie najväčšie výhody. 	O 	N 	Okrem ceny za licencie je potrebné zvažovať aj iné parametre, napr. technické, dostupnosť podpory a pod. Z dôvodu administratívnej náročnosti nebude možné takúto iniciatívu každé 3 roky realizovať a prehodnocovať efektivitu projektov, ktorých celkové náklady už boli vypočítané. 	
Verejnosť 	K bodu 9. "Definovanie finančnej efektívnosti investícii do IKT" 
Navrhujem doplniť text: 
"Vyčíslenie dlhodobých nákladov na využívanie softvéru by malo zohľadňovať aj náklady na predpokladaný nevyhnutný upgrade hardvéru v dôsledku nevyhnutných upgradov softvéru na nové verzie." 

Zdôvodnenie: 

TCO v aktuálnom znení uvedenom v Metodickom pokyne ÚVO pre obstarávanie softvéru neobsahuje požiadavku na zohľadňovanie nákladov na nevyhnutný nákup hardvéru. Dnešný prístup metodických usmernení ÚVO oddeľuje náklady na hardvér od nákladov na softvér, čo je vážny problém. 

Niektorý softvér totiž môže vyžadovať pri upgradoch na nové verzie alebo už pri prvotnej inštalácii zakúpiť aj nový hardvér, čo znamená značné náklady. 

Vďaka tomu môže prichádzať k chybnému porovnávaniu nákladov na rôzne softvérové alternatívy. Môže tak byť obstaraný softvér, ktorý síce bude za hľadiska TCO predpísaného v Metodike UVO výhodnejší než konkurenčný, avšak bude na rozdiel od konkurencie vyžadovať nákup veľkého množstva hardvéru, vďaka čomu bude z celkového hľadiska nevýhodný. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 5. Usporiadanie licenčných vzťahov 
Navrhujem doplniť text: 

"Zmluvy na dodávky licencií v priebehu určitého časového obdobia musia obsahovať aj možnosť ľubovolného znižovania celkového počtu licencií, a to bez sankcií, napríklad každý rok ku stanovenému dátumu. 

Zmluvy musia umožňovať oddelené nákupy jednotlivého softvéru. Nesmú verejnú správu zaväzovať k nákupu viacerých druhov softvéru a služieb v jednom "balíku", pretože takýto postup vedie k potláčaniu konkurencie." 

Zdôvodnenie: 
Je potrebné v materiáli viesť, že verejná správa sa nesmie zaväzovať k dlhodobejšiemu plateniu za pevne určený počet licencií (napr. na viacročné časové obdobie). Z hľadiska hospodárnosti je nutné mať možnosť počty ľubovolne znižovať. 

Nákupy "balíkov" softvéru prestavujú značný problém z hľadiska hospodárnosti, nakoľko sa často nakupuje aj to, čo nie je potrebné - a to len z jediného dôvodu: vyžaduje to zmluva. 	O 	N 	Licenčné podmienky sú určené poskytovateľom. Častokrát sú určené a platné celosvetovo a nie je možné definovať výnimky alebo osobitné podmienky platné v rámci Slovenskej republiky. Ustanovenie takejto podmienky by neprimerane obmedzilo súťaž na trhu a obmedzilo by množinu potenciálnych riešení len na také, ktoré vyhovujú podmienkel. Kľúčovým kritériom by sa teda nestali technické vlastnosti v pomere k cene (efektivita), ale kritérium, ktoré nemusí zaručovať najefektívnejšie (najhospodárnejšie) riešenie. 	
Verejnosť 	K Návrhu uznesenia vlády 
Navrhujem doplniť úlohu: 
"V prípade už obstaraného softvéru vyhodnocovať v pravidelných 3-ročných intervaloch dlhodobé náklady a prínosy využívania tohto softvéru a porovnávať ich s dlhodobými nákladmi a prínosmi u technicky vyhovujúcich konkurenčných riešení dostupných z rôznych zdrojov softvéru, vrátane bezplatného softvéru a softvéru vytváraného vo vlastnej réžii." 

Zdôvodnenie: 

V niektorých prípadoch obstaraného softvéru sú náklady na jeho využívanie a na aktualizácie z dlhodobého hľadiska vyššie, než by bola migrácia na konkurenčné riešenie. Je nutné zaviesť povinnosť, aby organizácie museli aspoň raz za niekoľko rokov vyhodnotiť, či nimi využívané riešenie je z dlhodobého hľadiska skutočne hospodárne a z hľadiska verejného záujmu prináša čo možno najväčšie výhody. 

V prípade, že celkové náklady a prínosy konkurenčného riešenia budú výhodnejšie, než pri aktuálne využívanom riešení, mala by byť vyhlásená verejná súťaž alebo v prípade bezplatného softvéru a softvéru vytváraného vo vlastnej réžii by sa malo začať využívať toto nové lacnejšie riešenie.  	O 	N 	Z dôvodu administratívnej náročnosti nebude možné každé 3 roky realizovať a prehodnocovať efektivitu projektov, ktorých celkové náklady už boli vypočítané. 	
Verejnosť 	K bodu 5. Usporiadanie licenčných vzťahov 
Navrhujem upraviť pôvodný text: 
"Za výber najvhodnejšej technológie pri realizácii projektu IKT je naďalej zodpovedný verejný obstarávateľ, ktorý jej výber musí jednoznačne ekonomicky a kvalitatívne zdôvodniť." 

do nasledujúcej podoby: 
"Za výber najvhodnejšej technológie pri realizácii projektu IKT je naďalej zodpovedný verejný obstarávateľ, ktorý jej výber musí ešte pred samotným rozhodnutím jednoznačne ekonomicky a kvalitatívne zdôvodniť v písomnej podobe. Zdôvodnenie musí uchovávať minimálne po dobu uchovávania dokumentácie verejného obstarávania." 

Zdôvodnenie: 
Je potrebné, aby zdôvodnenie výberu konkrétnej technológie existovalo v písomnej forme už v čase obstarávania, pričom nesmie byť vytváraný priestor pre dodatočnú tvorbu takýchto zdôvodnení (napríklad až za niekoľko rokov, keď si to niekto vypýta). 
Zdôvodnenie je potrebné uchovávať aspoň počas uchovávania dokumentácie verejného obstarávania, aby neprichádzalo k tomu, že zdôvodnenie bude považované za nejaké nepodstatné poznámky a bude zlikvidovaný v priebehu niekoľkých týždňov alebo mesiacov. 	O 	N 	Napriek neexistencii priameho právneho predpisu ustanovujúceho povinnosť obstarávateľa vyhodnotiť a porovnať bezplatne získateľný softvér, musia sa orgány štátnej správy riadiť princípom hospodárnosti.