Author: janusova
Company: MDPT

Návrh 
zámerov fungovania malých letísk

I. Úvod

Predkladaný materiál vychádza z uznesenia vlády č. 805/2010 k návrhu opatrení na zvýšenie efektívnosti fungovania verejného sektora a zlepšenie stavu verejných financií. Popisuje zámery Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) v oblasti ďalšej existencie a fungovania „malých letísk“, ktorými sú Poprad - Tatry, Sliač, Žilina a Piešťany. Materiál nemá ambíciu stanovenia koncepcie leteckej dopravy a leteckej prevádzky na uvedených letiskách. Jeho cieľom je informovať o súčasnom stave a navrhnúť, akým smerom by sa mal rozvoj letísk uberať.
Európska komisia vo svojom usmernení, týkajúcom sa financovania letísk a štátnej pomoci na začatie činnosti pre letecké spoločnosti s odletom z regionálnych letísk (2005/C 312/01), stanovuje 3 kategórie verejných medzinárodných letísk:
•	letiská medzinárodného významu (ročný objem cestujúcich 5 miliónov a viac),
•	letiská s významom pre EÚ (ročný objem cestujúcich od 1 do 5 miliónov),
•	letiská regionálneho významu* a s významom pre dostupnosť (ročný objem cestujúcich od 250 tisíc do 1 milióna).
Skutočné počty vybavených cestujúcich na malých letiskách za rok 2010** boli nasledovné:

Poprad – Tatry	28 961
Žilina			 9 912
Sliač**		 4 561
Piešťany		 1 427
* Myslia sa cezhraničné regióny v rámci členských štátov EÚ, nie región v zmysle samosprávneho kraja v SR.
** Počet cestujúcich na letisku Sliač je za rok 2008, pretože v rokoch 2009 – 2011 prebiehala generálna rekonštrukcia vzletovo-pristávacej dráhy.

Z uvedeného vyplýva, že malé letiská v SR sa počtom vybavených cestujúcich ani zďaleka nepribližujú k číslam, ktoré udáva Európska komisia pre kategóriu letísk regionálneho významu. Intenzita civilnej leteckej prevádzky a hlavne počty vybavených cestujúcich nedávajú predpoklady na samofinancovanie malých letísk a štát, ak by chcel zachovať ich fungovanie súčasným spôsobom, by ich musel financovať teraz aj v budúcnosti. Nedá sa reálne predpokladať, že by sa počty cestujúcich  v najbližších piatich až desiatich rokoch zvýšili do takej miery, že finančná podpora štátu by sa mohla úplne zastaviť, alebo aspoň výrazne klesať. A to ešte nehovoríme o veľkých investíciách, ktoré by sa mali uskutočniť najneskôr do piatich rokov, akými sú napríklad predĺženie a rekonštrukcia vzletovo–pristávacej dráhy v Žiline (cca 50 miliónov Eur) a generálna rekonštrukcia vzletovo–pristávacej dráhy v Poprade (cca 70 miliónov Eur). 

II. Popis činnosti malých letísk

Prevádzkovateľmi malých letísk Poprad - Tatry, Sliač, Žilina a Piešťany sú letiskové akciové spoločnosti Letisko Poprad - Tatry, a. s., Letisko Sliač, a. s., Letisková spoločnosť Žilina, a. s., a Letisko Piešťany, a. s., ktoré vznikli v roku 2005 na základe zákona č. 136/2004 Z. z. o letiskových spoločnostiach a o zmene a doplnení zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 37/2002 Z. z. Dovtedy boli tieto letiská súčasťou príspevkovej organizácie Slovenská správa letísk Bratislava. Pre jednotlivé letiskové akciové spoločnosti sa v ďalšom texte používa skrátený výraz „letisko“.
1/ Základnou činnosťou malého letiska je poskytovanie letiskových služieb súvisiacich s leteckou dopravou, ako sú napríklad služby pre leteckých prevádzkovateľov a pre cestujúcich, čiže:
Technická obsluha lietadiel (technický handling) - v rámci technickej obsluhy lietadiel sú poskytované služby zabezpečujúce bezpečné parkovanie lietadiel, poskytnutie pozemného zdroja elektrickej energie, pristavenie nástupných schodov, vyloženie a naloženie batožiny, cestujúcich a leteckého nákladu, čistenie interiérov lietadiel, manipulácia s cateringom, plnenie leteckých pohonných hmôt, aplikácia odmrazovacích a protinámrazových postupov, obsluha toaletných a vodovodných systémov lietadiel a obchodná obsluha lietadiel – vybavenie cestujúcich odlietavajúcich a prilietavajúcich z/na letisko, vybavenie ich batožín, zabezpečenie letových dokumentov pre prevádzkovateľov lietadiel, zabezpečenie komunikačných správ a postupov pre vybavenie lietadiel, vybavenie leteckého nákladu a služby spojené s užívaním súvisiacej infraštruktúry zákazníkmi letiska.
Tieto aktivity sú základným predpokladom fungovania letiska a všetky malé letiská by si ich mali financovať z vlastných príjmov z prevádzky alebo iných aktivít, a to bez ohľadu na formu vlastníctva daného letiska. 
Ďalej do tejto kategórie patrí poskytovanie protipožiarnej služby, záchrannej služby a bezpečnostnej služby (služba bezpečnostnej ochrany letiska pred činmi protiprávneho zasahovania). Malé letiská majú zriadené (podľa zákona č. 143/1998 o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) vlastné bezpečnostné služby zabezpečujúce ochranu letísk a civilného letectva všeobecne pred činmi protiprávneho zasahovania. Bezpečnostná služba zároveň plní poslanie ochrany majetku letiska a zabezpečenie verejného poriadku. Rovnako bola na týchto letiskách zriadená vlastná záchranná a hasičská služba (podľa Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, Annex 14 a leteckého predpisu L14, Letiská, I. zväzok), ktorej hlavným poslaním je vykonanie čo najrýchlejšieho a najefektívnejšieho zásahu v prípade vzniku leteckej mimoriadnej udalosti v objekte letiska, alebo v jeho okolí. Súbežne plní funkciu ochrany vlastného majetku pred požiarmi.
2/ Prevádzkovanie infraštruktúry, ktoré zahŕňa údržbu a riadenie letiskovej infraštruktúry. Ide o prevádzkovanie a údržbu letiskových pohybových plôch v zmysle požiadaviek na bezpečnú prevádzku, údržbu letiskových prevádzkových plôch, prevádzku a údržbu vlastných objektov a budov, prevádzku a údržbu technologických zariadení a strojov, automobilového parku, skladov leteckých pohonných hmôt, energetických systémov.
3/ Výstavba infraštruktúry a samotných letiskových zariadení (dráhy, terminály, cesty), alebo súvisiacich udržiavacích zariadení (protipožiarne zariadenia, bezpečnostné alebo ochranné zariadenia).
4/ Riadenie obchodných činností nepriamo spojených so základnými aktivitami letiska, kam patrí okrem iného výstavba, financovanie, prevádzkovanie a prenájom priestorov a nehnuteľností, nielen na kancelárske a skladovacie účely, ale aj pre obchody, reštaurácie a parkoviská.
5/ Okrem týchto aktivít vykonáva letisková spoločnosť aj obvyklú administratívnu činnosť, ktorou zabezpečuje normálny chod letiska v ekonomickej a personálnej oblasti, vedenie spoločnosti, zabezpečovanie vzťahov s externým prostredím, verejné obstarávanie a napĺňanie rámca platnej legislatívy.
Dňa 14. januára 2009 vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda SR) uznesením č. 23/2009 k analýze súčasného stavu účasti regiónov na správe letísk a návrh efektívnejšieho riešenia (ďalej len „uznesenie vlády SR č. 23/2009) prerokovala a schválila materiál “Analýza súčasného stavu účasti regiónov na správe letísk a návrh efektívnejšieho riešenia“ so závermi, že popri nosných letiskách Bratislava a Košice je potrebné účelne a efektívne podporovať prevádzku a rozvoj malých letísk, t.j. letísk v Piešťanoch, Žiline, Poprade a v Sliači. Ako je uvedené v materiáli, letecká doprava do regiónov musí byť trvalou a stabilnou zložkou dopravnej infraštruktúry štátu.
V uznesení vlády SR č. 23/2009 v bode B.2., ktoré bolo k materiálu prijaté, bolo uložené ministrovi dopravy, pôšt a telekomunikácií nárokovať finančné prostriedky pri návrhu štátneho rozpočtu na príslušný rok cestou Ministerstva financií Slovenskej republiky v sume podľa analýzy, ktorá je súčasťou predmetného materiálu. Analýzou bola kvantifikovaná potreba finančných prostriedkov na zabezpečenie prevádzky malých letísk v sume 6,64 mil. Eur/rok + ročná inflácia. V skutočnosti bolo malým letiskám pridelené zo štátneho rozpočtu na prevádzkové dotácie v roku 2009 len 2,47 mil. Eur a v roku 2010 len 3,29 mil. Eur. Okrem toho dostala Letisková spoločnosť Žilina, a. s., v roku 2009 kapitálovú dotáciu v sume 3,11 milióna Eur, ktorá môže byť čerpaná do konca roku 2011 a zúčtovaná v roku 2012.  
Doteraz platná „Stratégia rozvoja dopravy SR do roku 2020“, ktorá bola prerokovaná a schválená uznesením vlády SR č. 158/2010 k stratégii rozvoja dopravy Slovenskej republiky do roku 2020, zo dňa 3. 3 .2010 deklaruje, že letecká doprava, ako súčasť dopravného systému štátu, zohráva strategickú úlohu najmä v oblasti zabezpečovania dopravných služieb so zahraničím a prispieva k spoločenskému a ekonomickému rozvoju štátu. Okrem toho vnútroštátna letecká doprava spolu s cestnou a železničnou dopravou slúžia na zlepšenie mobility obyvateľstva a vytvárajú vhodné podmienky pre zahraničných a domácich investorov. V súčasnosti túto funkciu plní len vnútroštátna linka Bratislava – Košice, otvorenie ďalšej vnútroštátnej linky, ktorá by sa týkala malého letiska sa v reálnom čase neočakáva.
Prínosmi malých letísk pre rozvoj dotknutých regiónov sa zaoberalo aj medzinárodné združenie európskych letísk (ACI Europe), ktoré vo svojej ekonomickej štúdii kvantifikovalo pozitívne ekonomické a spoločenské dopady rozvoja leteckej dopravy v menej rozvinutých oblastiach. Sú to najmä:
•	Vytváranie nových pracovných miest – každých 100 tis. vybavených cestujúcich vytvára na letisku cca 120 pracovných miest a na národnej a regionálnej úrovni viac ako 600 nových, priamych a nepriamych pracovných miest.
•	Priemerná útrata zahraničného návštevníka pri 3 dňovej obchodnej ceste je cca 350 Eur, čo sú priame tržby v miestnej ekonomike.
•	Realizácia zahraničných investícií a obchodných kooperácií, ktoré sa v regióne nemôžu zaobísť bez leteckej dopravy.
Malé letiská obvykle nezabezpečujú prepravu takého počtu cestujúcich ročne, aký potrebujú na dosiahnutie výhodnej veľkosti a prahu rentability. Čo sa týka prahu rentability, neexistujú žiadne absolútne čísla. V niektorých štúdiách sa uvádza číslo 500 tisíc cestujúcich ročne, ale konkrétne skúsenosti ukazujú, že toto číslo môže byť oveľa menšie, pretože existujú rozdiely podľa krajín a spôsobu, akým sú letiská organizované. Napríklad letisko Košice vykázalo za rok 2009 zisk pri počte cestujúcich menej ako 400 tisíc.
Rozhodujúcou úlohou manažmentov jednotlivých letísk, od splnenia ktorej závisí fungovanie letiska a jeho hospodárske výsledky, je zvýšenie objemu pravidelnej aj nepravidelnej leteckej dopravy. Treba ale jednoznačne zdôrazniť, že ani ten najlepší manažment na malom letisku nebude schopný zvýšiť intenzitu leteckej prevádzky tak, aby sa letisko aspoň priblížilo k výsledkom, ktoré budú postačovať na samofinancovanie. 

III. Súčasná vlastnícka štruktúra letiskových spoločností, ktoré prevádzkujú malé letiská

Letisko Poprad - Tatry a. s.	
MDVRR SR | 97,61 %
Mesto Poprad | 1,67 %
Mesto Vysoké Tatry | 0,72 %
Celková hodnota majetku spoločnosti je 23,989 mil. Eur (k 31. 12. 2009)*

Letisko Sliač, a. s.
MDVRR SR | 100 %
Celková hodnota majetku spoločnosti je 1,810 mil. Eur (k 31. 12. 2009)*

Letisková spoločnosť Žilina, a. s.
MDVRR SR | 99,53 %
Žilinský samosprávny kraj | 0,47 %
Celková hodnota majetku spoločnosti je 8,864 mil. Eur (k 31. 12. 2009)*

Letisko Piešťany, a. s.
MDVRR SR | 22,140 %
Trnavský samosprávny kraj | 56,370 %
Mesto Piešťany | 21,490 %
Celková hodnota majetku spoločnosti je 24,185 mil. Eur (k 31. 12. 2009)*
* Celkovú hodnotu majetku letiskových spoločností k 31. 12. 2010 nebolo možné aktualizovať, keďže k dátumu predloženia materiálu na rokovanie vlády SR nemali spoločnosti schválené riadne účtovné závierky za rok 2010.
IV. Základné informácie o jednotlivých malých letiskách

Letisko Poprad - Tatry
Medzinárodné civilné letisko, v súčasnosti sa vykonáva medzinárodná nepravidelná doprava (chartery), lety všeobecného letectva, pátracie a záchranné lety a výcvikové lety. Disponuje vzletovo-pristávacou dráhou o dĺžke 2600 m a šírke 45 m. Je vzdialené 4,3 km od mesta (železničná stanica).
Letisko Poprad – Tatry, a. s. plní v oblasti Tatier nezastupiteľnú úlohu a má svoj strategický význam. Prioritným zámerom letiska je preto poskytovanie kvalitných služieb v oblasti leteckej dopravy a trvalo udržateľných leteckých spojení v zameraní na pravidelné lety, nepravidelné lety a lety všeobecného letectva (napr. obchodné lety, súkromné lety). Letisko Poprad – Tatry je aj základňou pre lety pátrania a záchrany, ktorá presahuje význam regiónu. Dňa 1. 5. 2011 začala letecká spoločnosť České aerolínie prevádzkovať pravidelnú leteckú linku Praha – Poprad – Praha.
Najväčším problémom letiska, ktorý je potrebné vyriešiť v nasledujúcich piatich rokoch, je zlý technický stav vzletovo–pristávacej dráhy. Je potrebné vykonať komplexnú rekonštrukciu vzletovej a pristávacej dráhy, zriadiť koncové bezpečnostné plochy a realizovať drenážne opatrenia v severovýchodnej časti letiska tak, aby letisko spĺňalo základné požiadavky na letiskovú infraštruktúru. Investície do rozvoja a podpory leteckých liniek a ostatných leteckých aktivít spojených s letiskom Poprad – Tatry nemôžu byť úspešné, pokiaľ je letisková infraštruktúra v havarijnom stave a hrozí jej úplné uzatvorenie.

Tabuľka č.1
Prevádzkové výkony letiska Poprad – Tatry v období január - december 2010
UKAZOVATEĽ | Pristátia liet. | Počet | CESTUJÚCI | CARGO (t) | POŠTA (t)
| | v  tonách | pohybov | Spolu | Spolu | Spolu
MPR PRAV. | 3788 | 170 | 8843 | 0,110 | 0
MPR NEPRAV. | 5753 | 141 | 11999 | 175,954 | 0
SPOLU | | 9541 | 311 | 20842 | 176,064 | 0
VPR PRAV. | 1822 | 147 | 1262 | 0 | 0
VPR. NEPRAV. | 66 | 6 | 67 | 0 | 0
SPOLU | | 1888 | 153 | 1329 | 0 | 0
OST POH.: | MPR | 3804 | 959 | 2041 | 0,435 | 0
| VPR | 10454 | 6172 | 3481 | 0 | 0
SPOLU | | 14258 | 7131 | 5522 | 0,435 | 0
CELKOM | | 25687 | 7595 | 27693 | 176,499 | 0
Pozn.:
MPR PRAV – medzinárodná prevádzka pravidelná
MPR NEPRAV – medzinárodná prevádzka nepravidelná
VPR PRAV – vnútroštátna prevádzka pravidelná
VPR NEPRAV - vnútroštátna prevádzka nepravidelná
OST POH – ostané pohyby

POČET ZAMESTNANCOV LETISKA POPRAD-TATRY: 80

HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK LETISKA POPRAD-TATRY (rok 2009 v EUR)**

Náklady:							2 508 336
Výnosy bez dotácie zo ŠR:					1 709 075
Výnosy vrátane dotácie zo ŠR:				2 420 502

Hospodársky výsledok bez dotácie zo ŠR:		  	- 799 261
Hospodársky výsledok vrátane dotácie zo ŠR:	 	-   87 834

Dotácie zo ŠR - bežné transfery:			  	    711 427
Dotácie zo ŠR - kapitálové transfery:				  0

Letisko Žilina
Medzinárodné civilné letisko, v súčasnosti sa vykonáva medzinárodná pravidelná, nepravidelná doprava (chartery), výcvikové lety, lety všeobecného letectva, pátracie a záchranné lety. Disponuje vzletovo-pristávacou dráhou o dĺžke 1150 m a šírke 30 m. Dráha svojou dĺžkou nevyhovuje pre väčšie lietadlá (približne od kapacity 50 cestujúcich). Letisko je vzdialené 12 km od mesta (železničná stanica).
Na letisku Žilina je vykonávané pravidelné medzinárodné letecké spojenie (Praha – Žilina – Praha). Linka je stratová, z tohto dôvodu znáša časť nákladov aj letisková spoločnosť.

Tabuľka č.2
Prevádzkové výkony letiska Žilina v období január - december 2010
UKAZOVATEĽ | Pristátia liet. | Počet | CESTUJÚCI | CARGO (t) | POŠTA (t)
| | v  tonách | pohybov | Spolu | Spolu | Spolu
MPR PRAV. | 6099 | 642 | 8930 | 0,292 | 0
MPR NEPRAV. | 336 | 36 | 633 | 1,645 | 0
SPOLU | | 6435 | 678 | 9563 | 1,937 | 0
VPR PRAV. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
VPR. NEPRAV. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
SPOLU | | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
OST.POH.: | MPR | 446 | 321 | 303 | 0 | 0
| VPR | 11622 | 14191 | 46 | 0 | 0
SPOLU | | 12068 | 14512 | 349 | 0 | 0
CELKOM | | 18503 | 15190 | 9912 | 1,937 | 0

POČET ZAMESTNANCOV LETISKA ŽILINA: 36

HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK LETISKA ŽILINA (rok 2009 v EUR)**

Náklady:							2 497 059
Výnosy bez dotácie zo ŠR:					   692 194
Výnosy vrátane dotácie zo ŠR:				2 187 042

Hospodársky výsledok bez dotácie zo ŠR:		        - 1 804 865
Hospodársky výsledok vrátane dotácie zo ŠR:	 	-  310 017

Dotácie zo ŠR - bežné transfery:			  	 1 494 848
Dotácie zo ŠR - kapitálové transfery:			 3 110 000 (čerpanie 2009 - 2011)

Letisko Sliač
Vojenské letisko s medzinárodnou a vnútroštátnou civilnou prevádzkou. Letisko má vzletovo-pristávaciu dráhu o dĺžke 2400 m a šírke 57 m. Je situované medzi Zvolenom a Banskou Bystricou, 3,5 km od kúpeľov Sliač. Civilná prevádzka bola v súvislosti s generálnou rekonštrukciou vzletovo-pristávacej dráhy 2 roky prerušená, k jej obnoveniu dochádza práve v tomto období, pripravujú sa charterové lety do prímorských destinácií.

Tabuľka č.3
Prevádzkové výkony letiska Sliač v období január – december 2008*
UKAZOVATEĽ | Pristátia liet. | Počet | CESTUJÚCI | CARGO (t) | POŠTA (t)
| | v  tonách | pohybov | Spolu | Spolu | Spolu
MPR | 2922 | 444 | 4093 | 63,485 | 0
VPR. | 135 | 33 | 72 | 0 | 0
SPOLU | | 3057 | 477 | 4165 | 63,485 | 0
OST.POH.: SPOLU | | 3780 | 1073 | 394 | 0 | 0
CELKOM | | 25687 | 7595 | 4559 | 63,485 | 0
* Výkony sú za rok 2008, nakoľko v r. 2009 bolo Letisko Sliač čiastočne a v r.2010 úplne bez civilnej leteckej prevádzky

POČET ZAMESTNANCOV LETISKA SLIAČ: 28

HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK LETISKA SLIAČ (rok 2009 v EUR)**

Náklady:							   602 359
Výnosy bez dotácie zo ŠR:					   216 050
Výnosy vrátane dotácie zo ŠR:				   346 296

Hospodársky výsledok bez dotácie zo ŠR:		             - 386 309
Hospodársky výsledok vrátane dotácie zo ŠR:	 	-  256 061

Dotácie zo ŠR  -bežné transfery:			  	   130 248
Dotácie zo ŠR - kapitálové transfery:			             0

Letisko Piešťany
Medzinárodné civilné letisko, v súčasnosti sa vykonáva len ad-hoc medzinárodná nepravidelná doprava (chartery), lety všeobecného letectva, pátracie a záchranné lety a výcvikové lety. Disponuje vzletovo-pristávacou dráhou o dĺžke 2000 m a šírke 30 m. Je vzdialené 3,5 km od mesta (hotel Magnólia).

Tabuľka č.4
Prevádzkové výkony letiska Piešťany v období január - december 2010
UKAZOVATEĽ | Pristátia liet. | Počet | CESTUJÚCI | CARGO (t) | POŠTA (t)
| | v  tonách | pohybov | Spolu | Spolu | Spolu
MPR PRAV. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
MPR NEPRAV. | 561 | 54 | 1043 | 0 | 0
SPOLU | | 561 | 54 | 1043 | 0 | 0
VPR PRAV. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
VPR. NEPRAV. | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
SPOLU | | 0 | 0 | 0 | 0 | 0
OST.POH.: | MPR | 1455 | 348 | 320 | 0 | 0
| VPR | 49642 | 1640 | 64 | 0 | 0
SPOLU | | 6419 | 1988 | 384 | 0 | 0
CELKOM | | 6980 | 2042 | 1427 | 0 | 0

POČET ZAMESTNANCOV LETISKA PIEŠŤANY: 36

HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK LETISKA PIEŠŤANY (rok 2009 v EUR)**

Náklady:							1 982 168
Výnosy bez dotácie zo ŠR:					   911 609
Výnosy vrátane dotácie zo ŠR:				1 036 609

Hospodársky výsledok bez dotácie zo ŠR:		          - 1 070 559
Hospodársky výsledok vrátane dotácie zo ŠR:	 	-  945 559

Dotácie zo ŠR - bežné transfery:			  	   125 000
Dotácie zo ŠR - kapitálové transfery:			              0
** Údaje o hospodárskych výsledkoch jednotlivých letiskových spoločností, nebolo možné aktualizovať, keďže k dátumu predloženia materiálu na rokovanie vlády SR nemali spoločnosti schválené výročné správy za rok 2010.

V. Možné spôsoby fungovania malých letísk v budúcnosti

Z pohľadu štátu je pri návrhu možných spôsoboch fungovania malých letísk potrebné odpovedať na 3 otázky:
1.		Chce štát letisko zachovať ako medzinárodné letisko a podporovať rozvoj 	pravidelnej a nepravidelnej dopravy na/z tohto letiska?
2.		Chce finančne prispievať na jeho prevádzku?
3.		Existuje reálna možnosť, že v priebehu niekoľkých rokov bude letisko schopné 	dosahovať výnosy, ktoré pokryjú náklady na prevádzku?
Ak nie sú odpovede na všetky 3 otázky jednoznačne pozitívne, potom treba povedať, akou formou môžu tieto letiská fungovať v budúcnosti. Odpovede sa pre jednotlivé letiská líšia, ale všeobecne sa dá na uvedené otázky odpovedať takto:
ad1.	Áno, pravidelná letecká doprava nie je podmienkou.
ad2.	Nie, ale pripúšťa finančnú pomoc (napríklad na bezpečnostnú ochranu letiska) 	v nevyhnutnom rozsahu.
ad3.	Áno, za priaznivých podmienok takáto možnosť v dlhodobejšom časovom horizonte existuje. 

Pri rozhodovaní vlády o tom, ako sa bude v nadchádzajúcich obdobiach správať štát k malým letiskám si v prvom rade treba uvedomiť, že štát prostredníctvom ministerstva je (okrem letiska Piešťany) väčšinovým akcionárom – vlastníkom malých letísk. Ako vlastník si je vedomý, že letecká doprava podporuje podnikanie v regiónoch, a tým prispieva k vyrovnávaniu životnej úrovne jednotlivých regiónov, že vytvára a zvyšuje zamestnanosť kvalifikovaných pracovných síl – odborníkov, že vo významnej miere prispieva k nárastu a kvalite cestovného ruchu. 

Pre budúce fungovanie malých letísk je možné niekoľko variantov a ich kombinácií, ale opäť je potrebné zdôrazniť, že ide o všeobecné riešenie:

1. variant - štát prevedie svoje akcie na letisku do vlastníctva regionálnej samosprávy (pričom si môže, ale nemusí ponechať podiel). Až do doby odovzdania letiska do vlastníctva regionálnej samosprávy zachová štát funkčnosť letiska. Tento variant sa už v praxi použil bezprostredne po vzniku akciových leteckých spoločností v roku 2005, ale pretože samosprávne kraje a mestá neboli na takúto zmenu riadne pripravené, jednotlivé akcionárske podiely sa postupne znovu vrátili do vlastníctva štátu. Pri takomto prevode by štát mal trvať na podmienke, že letisko bude aspoň niekoľko rokov naďalej letiskom a nebude sa postupne meniť na stavebné pozemky. 
2. variant – čiastočný alebo úplný odpredaj akcií malých letísk. Aj v tomto prípade by štát mal udržať malé letiská až do doby odpredaja ich akcií tak, aby boli funkčné a ako funkčné boli ponúknuté prípadným záujemcom o kúpu akcií. Podobne ako pri variante č. 1 by tu mala byť podmienka zo strany štátu, aby letiská aj naďalej plnili svoju funkciu, aby nedopadli ako  letisko Vajnory. Bol by to nevratný proces.
3. variant – Zachovanie súčasného stavu, čiže zachovanie súčasnej vlastníckej štruktúry malých letísk a starostlivosť o ich udržateľný rozvoj. Cieľom je zachovať letiská ako súčasť verejnoprospešnej dopravnej infraštruktúry k podpore trvalo udržateľného ekonomického rozvoja regiónov Slovenska (čo nie je vylúčené ani pri alternatívach 1. a 2.). V tomto prípade ale štát musí pamätať aj na potreby letísk v oblasti investícií do hnuteľného a nehnuteľného majetku (obnova technických prostriedkov potrebných pre obsluhu lietadiel, plnenia leteckých pohonných hmôt, záchranárskej techniky a techniky na údržbu letiskovej infraštruktúry), nakoľko táto oblasť bola dlhodobo zanedbávaná a opomínaná. Letiská boli udržiavané len v nevyhnutnom rozsahu a „prežívali“ z roka na rok. Toto sa prejavuje na kvalite poskytovaných služieb a v značnej nedôvere leteckých prevádzkovateľov k týmto zariadeniam, ktoré sú k ich lietadlám pristavované. Obnova techniky súvisí s bezpečnosťou leteckej prevádzky.
4.variant – Štát letisko dlhodobo prenajme (udelí koncesiu na prevádzku letiska) súkromnému partnerovi na vopred stanovenú dobu. Koncesie sú väčšinou udeľované na základe tendra a finančné podmienky mávajú najrôznejšie podoby, väčšinou ale zahŕňajú základné platby a garantovanú výšku investícií a/alebo pravidelný ročný poplatok (mnohokrát s motivačným prvkom). Tento typ prenájmu prenáša na investora všetky riziká podnikania a budúcich investícií. Na rozdiel od predaja, vzhľadom k časovému obmedzeniu tejto transakcie zostáva vlastníkovi väčší vplyv a stupeň kontroly. Takéto riešenie je vhodné v prípadoch, keď vlastník nemá dostatok prostriedkov, alebo nechce investovať do budovania infraštruktúry.
Zásadným problémom pri malých letiskách v porovnaní napr. s letiskom Bratislava je to, že malé letiská nie sú a dlho nebudú schopné produkovať prevádzkový zisk, takže nájsť záujemcov o koncesiu, ktorí budú investovať do infraštruktúry nie je v tomto prípade jednoduché. 

VI. Záver a návrh riešenia

Malé letiská ako súčasť dopravnej infraštruktúry by mali slúžiť najmä potrebám regiónov, a preto patria pod správu regiónov. Ministerstvo odovzdá svoj vlastnícky podiel na malých letiskách bezodplatne regionálnym samosprávam s podmienkou, že minimálne po dobu 10 rokov zachovajú funkčnosť jednotlivých letísk. Na druhej strane, ak regióny neprejavia dostatočný záujem o prevzatie letísk do svojej správy a súčasne sa nájde súkromný partner, ktorý by mal záujem letisko prevádzkovať a investovať do jeho infraštruktúry, do úvahy pripadá aj dlhodobý prenájom (koncesia na prevádzku letiska) za presne stanovených podmienok, prípadne odpredaj akcií.
- Hospodárske výsledky malých letísk budú ešte niekoľko rokov v červených číslach. Kedy a či vôbec si budú schopné pokryť zo svojich príjmov náklady na prevádzku, sa zatiaľ nedá presne určiť, pretože to závisí od intenzity budúcej leteckej prevádzky a s ňou spojených ďalších aktivít na danom letisku. 
- Štát má záujem, aby malé letiská zostali zachované ako verejné medzinárodné letiská, ale to neznamená, že ich musí vlastniť a že musia prevádzkovať pravidelné letecké spojenia.
- Štát nemôže zo dňa na deň prestať prispievať na prevádzku malých letísk, pretože by prestali fungovať. Preto bude štát aj v rokoch 2012 a 2013 prispievať na ich prevádzku, v zmysle leteckého zákona. 
- Odovzdaniu malých letísk regiónom musí predchádzať  intenzívna komunikácia medzi ministerstvom a regionálnymi samosprávami. Súčasťou bude podrobná analýza aktuálneho stavu daného letiska. Regióny by mali samé prísť k záveru, že je pre nich prínosom, ak majú takýto nástroj pre rozvoj cestovného ruchu, ekonomiky a zamestnanosti a môžu priamo ovplyvňovať jeho činnosť. Príprava na odovzdanie malých letísk regiónom začne už v roku 2011.

Navrhované riešenia pre jednotlivé letiská:
Poprad - Tatry
Letisko je dôležité pre rozvoj cestovného ruchu s významom pre celú republiku. Má perspektívy rozvoja a postupného zvyšovania výkonov. Ministerstvo prevedie svoj vlastnícky podiel minoritným vlastníkom – mestám Poprad a Vysoké Tatry najneskôr do 31. 12. 2013. V rokoch 2012 a 2013 prispeje na prevádzku letiska v zmysle leteckého zákona v čiastkach uvedených v tabuľke č.6. Alternatívnym riešením je dlhodobý prenájom súkromnému partnerovi.
Sliač
Ide o vojenské letisko s civilnou prevádzkou, v súčasnosti sa obnovuje civilná prevádzka a pripravujú sa charterové lety do prímorských destinácií. Letisko môže v budúcnosti významne zvýšiť intenzitu civilnej leteckej prevádzky aj bez existencie pravidelných leteckých liniek a môže tak plniť funkciu podpory cestovného ruchu a podnikania v regióne. Ministerstvo prevedie svoj 100 percentný vlastnícky podiel na región najneskôr do konca roku 2013. V rokoch 2012 a 2013 prispeje na prevádzku letiska v zmysle leteckého zákona vo výške uvedenej v tabuľke č.5.

Žilina
Je prínosom pre ekonomiku a investície v tomto regióne. Má perspektívu aj v preprave leteckého nákladu (Žilina je okrem Bratislavy a Košíc jedným z troch uvažovaných intermodálnych bodov v SR).Prevádzkovanie pravidelnej leteckej linky má ale význam len vtedy, ak prináša letisku zisk. Odovzdanie letiska regiónu by sa malo uskutočniť najneskôr 31. 12. 2013. V rokoch 2012 a 2013 prispeje štát na prevádzku letiska v zmysle leteckého zákona vo výške uvedenej v tabuľke č.7. Navrhované finančné čiastky umožnia odovzdať letisko regiónu v prevádzkyschopnom stave. Druhým riešením je dlhodobý prenájom letiska súkromnému partnerovi alebo odpredaj vlastníckeho podielu štátu.
Piešťany
Letisko je situované len 80 km od Bratislavy, ale má význam pre región a mesto Piešťany. Štát tu má vlastnícky podiel len 22,14%, ktorý prevedie na väčšinových vlastníkov, v zmysle návrhu uznesenia vlády SR k návrhu zámerov fungovania malých letísk , bod. B1., ešte v tomto roku. V roku 2011 prispeje štát na prevádzku letiska sumou 242 309 Eur a v rokoch 2012 a 2013 sumou 120 000 Eur, určenou výlučne na bezpečnostnú ochranu letiska. 

Požiadavky letiskových spoločností na príspevky štátu na zabezpečenie fungovania letísk v rokoch 2011 – 2013 v Eurách
Vysvetlenie k tabuľkám: 
-	Za rok 2011 sú uvedené čiastky, ktoré boli letiskám už pridelené a ktoré sú kryté v štátnom rozpočte (požiadavky boli oveľa vyššie).
-	Údaje za roky 2012 a 2013 predstavujú požiadavky letiskových spoločností na príspevky štátu na zabezpečenie fungovania letísk, ktoré zatiaľ nie sú vyčlenené v štátnom rozpočte. Tabuľka neobsahuje požiadavky na malé investície do letiskovej infraštruktúry (nie sú uvedené ani v doložke vybraných vplyvov). To ale neznamená, že letiská tieto malé investície nepotrebujú.

Tabuľka č.5
Letisko Sliač
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Bezpečnostná ochrana letiska | 106 514 | 124 500 | 153 500 | 153 500
Bezpečná prevádzka letiskovej infraštruktúry | 493 090 | 844 300 | 961 650 | 0
Správa a údržba letiskovej infraštruktúry | 0 | 10 200 | 10 450 | 0
Riadenie a vybavenie letov oslobodených od odplát | 1996 | 2500 | 3000 | 0
SPOLU | 601 600 | 981 500 | 1 128 600 | 153 500
Pozn.: Okrem vyššie uvedených finančných čiastok, požaduje letisko Sliač príspevok na malé investície do letiskovej infraštruktúry, 3 710 000 Eur (hlavná položka je rekonštrukcia terminálu a triediareň batožín – II. etapa, 2 500 000 Eur)  v roku 2012 a 430 000 Eur v roku 2013.
Tabuľka č.6
Letisko Poprad - Tatry
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Bezpečnostná ochrana letiska | 348 787 | 259 250 | 259 050 | 256 392
Bezpečná prevádzka letiskovej infraštruktúry | 638 712 | 935 000 | 862 150 | 0
Správa a údržba letiskovej infraštruktúry | 182 978 | 123 000 | 116 600 | 0
Riadenie a vybavenie letov oslobodených od odplát | 199 | 1650 | 1850 | 0
SPOLU | 1 170 676 | 1 318 900 | 1 239 650 | 256 392
Pozn.: Okrem vyššie uvedených finančných čiastok, požaduje letisko Poprad – Tatry príspevok na malé investície do letiskovej infraštruktúry, 7 668 032 Eur v roku 2012 (hlavné položky projekt odletová hala za 2 300 000 Eur a parkovisko - spevnené plochy za 460 000 Eur, cisterna LPH 260 000 EUR, zametač RWY 350 000 Eur, dobudovanie dažďovej kanalizácie 100 000 Eur) a 757 000 Eur v roku 2013.
V súvislosti s očakávaným príchodom Kontinentálnej hokejovej ligy KHL do Popradu, možno očakávať, že požiadavky na malé investície do letiskovej infraštruktúry sa v r. 2012 (najmä odletová hala) stanú nevyhnutnými.

Tabuľka č.7
Letisko Žilina
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Bezpečnostná ochrana letiska | 181 500 | 210 000 | 220 000 | 230 000
Bezpečná prevádzka letiskovej infraštruktúry | 288 941 | 1 450 000 | 1 350 000 | 0
Správa a údržba letiskovej infraštruktúry | 79 200 | 185 000 | 190 000 | 0
Riadenie a vybavenie letov oslobodených od odplát | 0 | 0 | 0 | 0
SPOLU | 549 641 | 1 845 000 | 1 760 000 | 230 000
Pozn.: Okrem vyššie uvedených finančných čiastok, požaduje letisko Žilina príspevok na malé investície do letiskovej infraštruktúry, 900 000 Eur v roku 2012 (hlavná položka zametač RWY za 350 000 Eur) a 750 000 Eur v roku 2013.

Tabuľka č.8
Letisko Piešťany
| 2011 | 2012 | 2013 | 2014
Bezpečnostná ochrana letiska | 153 204 | 120 000 | 120 000 | 120 000
Bezpečná prevádzka letiskovej infraštruktúry | 89 105*** | 0 | 0 | 0
Správa a údržba letiskovej infraštruktúry | 0 | 0 | 0 | 0
Riadenie a vybavenie letov oslobodených od odplát | 0 | 0 | 0 | 0
SPOLU | 242 309 | 120 000 | 120 000 | 120 000
*** V uvedenej čiastke je zohľadnený vlastnícky podiel štátu 22,14 %