Správa o plnení opatrení Inovačnej stratégie SR a  Inovačnej politiky SR
za rok 2010 a prvý štvrťrok 2011

Úvod

Inovácie významne prispievajú k rastu konkurencieschopnosti podnikov a k hospodárskemu rastu regiónov a následne ekonomík členských štátov Európskej únie. Slovenská republika však za krajinami EÚ v inovačnej výkonnosti značne zaostáva. Pri hodnotení inovačných schopností a konkurencieschopnosti je neustále na posledných miestach. Ako „dobiehajúca krajina“ sa snaží medziročne zlepšovať v ukazovateľoch inovačnej výkonnosti, pričom v ukazovateľoch transfer, ľudské zdroje, financie a služby bola nad priemerným rastom krajín EU 27.

Úroveň inovačnej výkonnosti Slovenska, charakterizovanej indexom SII (Scoreboard  Innovation Index) a jej porovnanie s ostatnými štátmi EÚ je vidieť v nasledujúcom grafe.
  
Inovačná výkonnosť v roku 2010

Celkový inovačný index (SII) je zložený z 29 indikátorov. Hodnotenie ide od najnižšej možnej úrovne
0 k maximálne možnej úrovne inovačnej výkonnosti 1. SII 2010 vychádza z dostupných dát a nadväzuje na výkonnosti v rokoch 2008/2009. 

Priemer EU 27

Slovensko

  Celková inovačná výkonnosť členských štátov EU27 (SII 2010)

								Zdroj: Európske inovačné hodnotenie EIS 2010

Ako vyplýva z Európskeho inovačného hodnotenia (European Innovation Scoreboard EIS 2010) Slovensko patrí v medzinárodnom porovnaní medzi krajiny s najmenšou inovačnou výkonnosťou, pričom dosahuje slabý priemer krajín EÚ. Spomedzi 27 krajín EÚ sme až na  23. mieste z hľadiska inovačnej výkonnosti a patríme do skupiny takzvaných dobiehajúcich krajín. Toto zaostávanie má niekoľko hlavných príčin, okrem iných aj nízke výdavky verejného i súkromného sektora na výskum a vývoj. Priemer výdavkov krajín EÚ 27 je 1,82 % HDP, v SR to je len 0,48 % HDP, pričom verejné prostriedky predstavujú  55 % z celkových výdavkov na vedu a výskum. 

Za hlavné príčiny tohto stavu považuje vláda slabú výskumnú základňu bez konkrétnych cieľov, nedostatok veľkých  podnikov, ktoré do výskumu investujú, neefektívnu podporu zo strany verejného sektora, nízku motiváciu výskumných pracovníkov a pod.

V roku 2010 pokračoval trend medziročného poklesu investícií privátnym sektorom do výskumných a inovačných aktivít. Problémom zostáva i pretrvávajúca slabá úroveň účinnej spolupráce vedecko-výskumného, školského a hospodárskeho potenciálu na rozvoji a raste konkurenčnej schopnosti priemyselnej základne, v spojení s tvorbou konkurencie-schopných inovatívnych produktov, technológií a služieb. 

V malých krajinách, akou je aj Slovensko, má domáci výskum obvykle menší podiel na celkovom rozvoji ako je tomu vo veľkých krajinách. Je preto samozrejme, že importovaná technológia má vyšší vplyv na produktivitu ako technológia domáca. Napriek tejto skutočnosti, príklady z niektorých krajín EÚ ukazujú na fakt, že pri cielenej podpore v strategických oblastiach je možné dosiahnuť aj v malých krajinách celosvetové úspechy. 

Veľmi dôležité je motivovať nadnárodné spoločnosti, aby výraznejšie vstúpili do slovenského výskumu a vývoja, ako aj motivovať univerzity a SAV, aby do výskumných konzorcií viac zapájali domáce podnikateľské subjekty a tiež finančne podporovať spoluúčasť domácich podnikateľských subjektov vo výskumných projektoch EÚ.

Napĺňanie priorít Inovačnej stratégie SR a plnenie opatrení Inovačnej politiky SR

Vláda SR schválila v marci 2007 Inovačnú stratégiu SR na roky 2007 až 2013 (ďalej len „IS SR“) a vo februári 2008 Inovačnú politiku SR na roky 2008 až 2010 (ďalej len „IP SR“), ktoré celoštátne zastrešujú problematiku inovácií ako jeden zo strategických nástrojov budovania znalostnej ekonomiky a zabezpečovania hospodárskeho rastu Slovenskej republiky.

Pre dosiahnutie tohto cieľa boli v IS SR definované príslušné priority:

Priorita č. 1. 	Vysoko kvalitná infraštruktúra a efektívny systém pre rozvoj inovácií,
Priorita č. 2.	Kvalitné ľudské zdroje,
Priorita č. 3.	Účinné nástroje pre inovácie
a v IP SR boli k nim vypracované prislúchajúce opatrenia a úlohy.

Pri stanovovaní priorít IS SR, ako aj pri príprave jednotlivých opatrení IP SR, bol rozvoj inovačných aktivít plánovaný s adekvátnou finančnou podporou zo strany štátneho rozpočtu.

Vzhľadom na pretrvávajúce negatívne dopady hospodárskej a finančnej krízy, ktorá poznačila svetovú ekonomiku a samozrejme aj Slovensko, vláda v sledovanom období použila finančné zdroje štátneho rozpočtu najmä na opatrenia zamerané na subvencovanie pracovných miest a celkový prístup k zachovaniu zamestnanosti. Keďže na plánované aktivity neboli vyčlenené potrebné finančné zdroje, nebola ani zabezpečená podpora v takej miere, ako sa pôvodne uvažovalo. Hlavným zdrojom financovania inovačných aktivít v sledovanom období boli štrukturálne fondy cez prioritné osi Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast.

Priorita č. 1: Vysoko kvalitná infraštruktúra a efektívny systém pre rozvoj inovácií

V regiónoch SR nemajú vyššie územné celky (VÚC) inštitucionálne vybudované inovačné štruktúry, neexistuje systém riadenia a usmerňovania štátnej inovačnej politiky a regionálnych  inovačných  stratégií, ako aj inštitucionálny rámec pre účinnejšie prepojenie rozvoja priemyslu a vybraných služieb s výsledkami výskumu, vývoja a s inováciami v praxi. Podobne je to s optimalizáciou transferu inovácií, nových technológií a aktivít s vyššou pridanou hodnotou.

So zámerom znížiť tieto disparity, spolupracuje Ministerstvo hospodárstva SR s Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu  SR a Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR na projekte vytvorenia a vybudovania regionálnych inovačných centier (RIC). 

Medzi hlavné ciele projektu patrí implementácia regionálnej a štátnej inovačnej politiky v regiónoch, zvýšenie konkurencieschopnosti, znižovanie regionálnych rozdielov, zvyšovanie regionálnej miery zamestnanosti prostredníctvom rozvoja inovačných nástrojov na regionálnej úrovni. 

Vytvorením podmienok pre vznik a rozvoj najmä malých a stredných inovatívnych podnikov, so zameraním na využívanie nových výrobných postupov a technológií produkujúcich konkurencieschopné výrobky, kvalitatívne lepšie služby a vytvorením podmienok pre vznik nových, lepších pracovných miest a zvyšovaním zamestnanosti, v nadväznosti na proces zavádzania inovácií do praxe, by sa mala dosiahnuť lepšia konkurencieschopnosť podnikov. 

Problematika budovania regionálnych inovačných centier je predmetom spoločných pracovných rokovaní  spolupracujúcich ministerstiev, s cieľom pripraviť detailný projekt budovania RIC, ktorý by sa stal súčasťou splnomocnenia sprostredkovateľského orgánu pod riadiacom orgánom (SIEA) na plnenie úloh riadiaceho orgánu (MŠVVaŠ SR) v oblasti budovania RIC.

Vláda SR uznesením č. 256 z 20. apríla 2011 k Národnému programu reforiem SR 2011 až 2013, bod D.1., zrušila úlohu B.2 uznesenia vlády SR č. 734 zo dňa 14. októbra 2009 (okrem iného aj budovanie RIC). 

Podrobná informácia o  stave problematiky v sledovanom období je uvedená v prílohe tohto materiálu (opatrenie č. 1).

Za účelom lepšieho využívania a prepojenia informácií medzi vedeckými, akademickými a špecializovanými knižnicami, Ministerstvo kultúry SR vytvorilo a sprevádzkovalo sieť informačno–vedeckých centier. Od 1. januára 2009 spravuje Centrálny informačný portál pre výskum, vývoj a inovácie. Prevádzku zabezpečuje Centrum vedecko-technických informácií Slovenskej republiky. Podrobnosti sú uvedené v prílohe tohto materiálu. (opatrenie č. 4).

Priorita č. 2: Kvalitné ľudské zdroje

V záujme ocenenia mimoriadnych výsledkov a vynikajúcich diel v oblasti inovácií, zriadil minister hospodárstva SR, cenu ministra hospodárstva „Inovatívny čin roka“. Ktorú organizuje Ministerstvo hospodárstva SR každoročne v spolupráci so Slovenskou inovačnou a energetickou agentúrou. V roku 2010 sa uskutočnil 3. ročník súťaže (príloha, opatrenie č. 7). 

V sledovanom období nadobudol účinnosť zákon č. 184/2009 Z. z o odbornom vzdelávaní, ktorý rieši vzťah strednej odbornej školy a zamestnávateľa a vytvára podmienky pre vstup podnikateľských subjektov do procesu odborného vzdelávania a prípravy.

Na jeho základe boli vytvorené sektorové rady pre odborné vzdelávanie a prípravu, ktoré sú poradnými orgánmi stavovskej alebo profesijnej organizácie a ktoré zahájili svoju činnosť od novembra 2009. 

Nadväzne bola zriadená Rada vlády Slovenskej republiky pre odborné vzdelávanie a prípravu. Na jej rokovaniach boli v priebehu sledovaného obdobia prerokované regionálne stratégie odborného vzdelávania a prípravy, plány potrieb trhu práce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy predložené stavovskými a profesijnými organizáciami a odvetvové koncepcie odborného vzdelávania a prípravy žiakov na výkon povolaní a odborných činností predložené vecne príslušnými rezortnými ministerstvami.  (príloha, opatrenie č. 8).

Neoddeliteľnou súčasťou problematiky ľudských zdrojov je problematika celoživotného vzdelávania.

Pokračovanie v tvorbe systému celoživotného vzdelávania zabezpečuje, na základe uznesenia vlády SR č. 382/2007 k návrhu stratégie celoživotného vzdelávania a celoživotného poradenstva, Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR. Spoluprácou pri plnení niektorých úloh bola poverená Academia Istropolitana. Stav plnenia je uvedený v prílohe (opatrenie č. 9).

Priorita č. 3: Účinné nástroje pre inovácie

Za účelom podpory inovačných aktivít podnikateľských subjektov zameraných na znižovanie energetickej náročnosti, znižovanie ekologických dopadov, zvyšovanie efektívnosti výroby, rast pridanej hodnoty a modernizáciu zariadení, ako aj za účelom podpory súvisiaceho aplikovaného výskumu u podnikateľov, vyhlásilo Ministerstvo hospodárstva SR v rámci Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast rad výziev na predkladanie žiadostí o nenávratnú finančnú pomoc (príloha, opatrenia č. 2 a č. 3). 

Jednou z možností, ako znížiť dopady globálnej krízy, udržať konkurencieschopnosť a zintenzívniť inovačné aktivity podnikov, najmä malých a stredných, je ich združovanie sa do klastrov. Inovačná stratégia SR na roky 2007 až 2013, regionálne inovačné stratégie, ďalšie iniciatívy a politiky považujú klastrovanie malých a stredných podnikov za významný nástroj na zabezpečenie udržateľného rozvoja, zvyšovania konkurencieschopnosti regiónov a inovačného potenciálu malých a stredných podnikov. 

Predpokladáme, že rozvoj klastrov na Slovensku naberie na intenzite, hoci v súčasnom období nie sú nástroje zo strany vlády na ich podporu. V rámci iniciatív, ktoré sú v súčasnosti vyvíjané nielen na európskej úrovni, budú v pomerne krátkom čase vypracované opatrenia na podporu klastrov v Slovenskej republike.

K napĺňaniu Inovačnej stratégie prispieva aj Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR v rámci Operačného programu Bratislavský kraj (príloha, opatrenie č. 3).

S cieľom umožniť, na regionálnej a miestnej úrovni, spoluprácu medzi orgánmi a aktérmi z rôznych krajín EÚ 27 plus Nórska a Švajčiarska a účasť na spoločných nadnárodných projektoch, spolupracuje Ministerstvo hospodárstva SR s príslušnými orgánmi verejnej správy v rámci Operačného programu interregionálnej spolupráce INTERREG IVC (príloha, opatrenie č. 5).

Na mobilizáciu finančných zdrojov v oblasti podpory inovácií, so zámerom zabezpečiť financovanie inovačných aktivít podnikateľských subjektov na úrovni vyspelých krajín EÚ, vypracovalo Ministerstvo financií SR, v rámci implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike, súbor tzv. inovatívnych finančných nástrojov, resp. nástrojov finančného inžinierstva. Dňa 17. decembra 2008 vláda SR schválila (uznesením č.951/2008) materiál „Návrh na výber alternatívy implementácie holdingového fondu na základe rozpracovaných alternatív implementácie iniciatívy JEREMIE v SR v programovom období 2007 – 2013 a návrh implementačných dokumentov k iniciatíve JEREMIE“, ktorým sa vymedzilo budúce fungovanie JEREMIE v SR. Spustenie implementácie iniciatívy JEREMIE plánuje v priebehu prvého polroka 2011. (príloha, opatrenie č. 6).

Na zabezpečenie prepojenia a spolupráce podnikateľov (najmä MSP) s univerzitami, vysokými školami a výskumno-vývojovými pracoviskami, vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR, v spolupráci so Slovenskou inovačnou a energetickou agentúrou, podporný projekt  „Schéma podpory - Inovačné vouchre“, (príloha, opatrenie č. 10). 

Zároveň, s cieľom zvýšiť záujem slovenských podnikateľov o účasť v komunitárnom programe Európskej únie na podporu konkurencieschopnosti a inovácií, vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR projekt „Schéma podpory účasti podnikateľských subjektov v programe CIP“ (príloha, opatrenie č. 13). 

Vzhľadom na iné priority financované vládou SR v čase krízy, neboli na realizáciu týchto podporných projektov vyčlenené finančné prostriedky. V rámci možností, bude cez Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast realizovaná „Schéma pomoci na podporu spolupráce MSP a vedecko-výskumných pracovísk formou inovačných voucherov“. 

V záujme zvýšenia motivácie súkromnej sféry investovať do oblasti aplikovaného výskumu a inovácií viac vlastných prostriedkov a realizovať investície s vysokou mierou pridanej hodnoty, vláda SR schválila systém poskytovania tzv. inovačných stimulov. Zákon č. 185/2009 o stimuloch pre výskum a vývoj a o doplnení zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov nadobudol účinnosť 1. augusta 2009. 

Na základe zmlúv podpísaných v roku 2009 boli v priebehu roka 2010 žiadateľom poskytnuté finančné prostriedky vo výške 2 023 660 EUR a na základe zmlúv podpísaných v roku 2010 finančné prostriedky vo výške 6 460 431 EUR, spolu v roku 2010 vo výške 8 484 091 EUR (príloha, opatrenie č. 11).

Jedným zo základných nástrojov pre inovácie je účinný systém ochrany duševného vlastníctva, ktorý je treba posilniť z hľadiska jeho funkčnosti a vymožiteľnosti jednotlivých práv duševného vlastníctva. V súčasnosti je rozpracovaný projekt koncepcie uceleného systému podpory rozvoja a využívania duševného vlastníctva integráciou už existujúcich nástrojov (napr. internetový portál Úradu priemyselného vlastníctva SR, systém elektronického podávania prihlášok, Infocentrum - sieť informačno-poradenských miest a pod.) a koncepcia rozvoja nových medzirezortných nástrojov napr. z oblasti vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva, autorských a súvisiacich práv (príloha, opatrenie č. 12).

K napĺňaniu inovačnej stratégie prispieva v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia aj Ministerstvo práce a sociálnych vecí SR.

V rámci Prioritnej osi 1 „Podpora rastu zamestnanosti, opatrenie 1.2 - Podpora tvorby a udržania pracovných miest prostredníctvom zvýšenia adaptability pracovníkov, podnikov a podpory podnikania, rámcová aktivita 1.2.4 - Podpora tvorby nových pracovných miest vrátane podpory vytvárania nových pracovných miest v nových podnikoch“ bola v  spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR v roku 2009 vyhlásená výzva na predkladanie žiadostí o poskytnutie nenávratnej finančnej pomoci a boli zazmluvnené projekty v celkovej finančnej alokácii 8 729 187 EUR s cieľom celkovo vyškoliť 1 340 osôb, vytvoriť 670 nových pracovných miest a udržať 536 pracovných miest. Oprávnenými prijímateľmi boli podnikatelia, ktorí spĺňali definíciu mikro, malého alebo stredného podnikateľa a podnikali v činnostiach súvisiacich s oblasťou cestovného ruchu. Indikatívna výška finančných prostriedkov na výzvu bola 10 mil. EUR. Výzva bola uzavretá 15. marca 2010

Záver

V súčasnosti absentuje rámec pre účinnejšie prepojenie rozvoja priemyslu a vybraných služieb s výsledkami výskumu, vývoja a inováciami v praxi. Bez podstatnej zmeny prostredia inovácií a mechanizmov podpory inovácií, nie je možné očakávať podstatný obrat a zlepšenie postavenia Slovenska v rámci EÚ. Podpora inovačných procesov vyžaduje systémový prístup, najmä na vytváranie podmienok pri implementácii priamych a nepriamych nástrojov na podporu inovácií a pri budovaní infraštruktúry systému inovačného podnikania s náležitým, ale zo strany štátu presne vymedzeným stupňom pozitívnej motivácie pre všetky zainteresované zložky.

Bez koncentrácie prostriedkov do prioritných oblastí rozvoja nebude možné dosiahnuť želateľný cieľ: „aby inovatívne myšlienky viedli k vytvoreniu produktov a služieb, ktoré zabezpečia hospodársky rast, pracovné miesta a zlepšenie postavenia Slovenskej republiky v rámci vyspelých krajín EÚ“.

Nie je čas znižovať výdavky na výskum a inovácie. Naopak, je vhodné až nutné ich zvyšovať v záujme zvládnutia krízových procesov a položenia základov obnovy. Treba počítať s tým, že ukončenie krízy vyvolá novú štruktúru dopytu, ktorý nebude možné uspokojiť bez inovácií založených na výskume a vývoji. Bolo by preto strategickou chybou, keby sa pri riešení aktuálnych krízových problémov nezohľadnili strednodobé a dlhodobé priority podporujúce rozvoj, ktorý je založený na výskumom podporených inovačných aktivitách. 

Inovácie sú jednoznačne nositeľom hospodárskeho rastu a nových podnikateľských možností. Vo svete sa prioritou číslo jeden stáva podpora inovačných aktivít v súkromnom aj verejnom sektore. Je nevyhnutné poskytnúť podnikom podmienky pre tieto aktivity. Na druhej strane si musia podniky uvedomiť, že ich šance na udržanie a zvýšenie konkurencieschopnosti sa bez inovovania svojich produktov a služieb rapídne znižujú. 

Doterajšie skúsenosti ukazujú, že priority Inovačnej stratégie SR, ako aj jednotlivé opatrenia Inovačnej politiky SR boli stanovené správne. Zodpovedné subjekty ich priebežne plnia, pričom limitujúcim faktorom dosahovania výraznejších pozitívnych výsledkov je nedostatočné finančné krytie jednotlivých aktivít. 

Ministerstvo hospodárstva SR, v spolupráci s ďalšími aktérmi inovačného procesu na Slovensku, pripravilo novú Inovačnú politiku na obdobie rokov 2011 až 2013, vychádzajúcu z aktuálneho strategického dokumentu Komisie Európskych spoločenstiev „Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (COM(2010)2020, Brusel, 3. marca 2010) EURÓPA 2020, z ktorého vyplývajú tri vzájomne sa dopĺňajúce priority, resp. ciele:

1.	Vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách.
2.	Podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, ktoré efektívnejšie využíva zdroje.
3.	Podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť.

Naplnenie týchto priorít je podmienené efektívnym a účinným výskumným systémom, dostatočnými zdrojmi a motiváciou pre ďalšie zvyšovanie kvality výskumu na úroveň svetovej špičky.

V oblasti inovácii je potrebné sa zamerať na:

-	zabezpečenie štrukturálnej zmeny financovania výskumu, vývoja a inovácií, pretože bez trvalej finančnej podpory výskumu a vývoja zo strany štátu a podnikateľov nebude možné dosiahnuť v oblasti inovácií a vo zvyšovaní konkurenčnej schopnosti domácich subjektov, výraznejší pokrok,
-	uskutočnenie zmeny existujúcej štruktúry štátnej vednej, technickej a inovačnej politiky s tým, že v konečnom dôsledku by za rozvoj všetkých týchto politík bol zodpovedný jediný vrcholný orgán, ktorý by bol taktiež zodpovedný za efektívne financovanie vedy, techniky a inovácií,
-	vytvorenie takých podmienok, aby sa aj jednotlivé podnikateľské subjekty aktivovali v oblasti aplikovaného výskumu a inovácií. Jednou z možností môže byť aj vytváranie vhodných podmienok pre rozvoj klastrov a aktívna klastrová politika.

Vo všetkých jednotlivých zložkách hospodárskej politiky bude potrebné postupne zbližovať sektorovú štruktúru slovenskej ekonomiky s vyspelými členskými štátmi EÚ a navyše bude potrebné priblížiť využívanie nových poznatkov a uplatňovanie inovácií vo všetkých odvetviach. Cieľom je, aby sa zo súčasnej výrobno-montážnej priemyselnej základne Slovensko postupne pretransformovalo do pozície výskumno-vývojovej a výrobnej základne.