Centrálny koordinačný orgán
Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

Problematické oblasti implementácie operačných programov a horizontálnych priorít NSRR 
-	nové znenie

 

Máj 2011

A/ ÚVOD

Implementácia operačných programov (ďalej aj „OP“) a horizontálnych priorít (ďalej aj „HP“) Národného strategického referenčného rámca SR na roky 2007 – 2013 (ďalej aj „NSRR“) sa v poslednom období dostala 
do zvýšenej pozornosti verejného záujmu nielen z dôvodu riešenia otázok súvisiacich s dopadmi globálnej hospodárskej krízy na hospodárstvo SR, ale aj z dôvodov politických zmien v roku 2010, ktoré sa odzrkadlili 
v programovom vyhlásení vlády SR na roky 2010 - 2014, v ktorom vláda SR jednoznačným spôsobom deklarovala zámer zaviesť zjednodušený a transparentný prístup k fondom EÚ a zvýšiť kontrolu ich používania.

Prostriedky z fondov EÚ sú hlavným nástrojom realizácie európskej politiky hospodárskej a sociálnej súdržnosti, hrajú kľúčovú úlohu v procese podpory ekonomík členských krajín, ako aj ich zbližovania a majú potenciál byť výrazným ekonomickým stimulom a nástrojom na znižovanie ekonomických a sociálnych rozdielov medzi členskými štátmi a ich regiónmi. Stredobodom záujmu je dôraz na udržateľný rast, inovácie a konkurencieschopnosť a tiež vytváranie flexibilnej, otvorenej a súdržnej spoločnosti. V rámci programového obdobia 2007 – 2013 má Slovenská republika na spolufinancovanie aktivít definovaných v OP NSRR k dispozícii viac ako 11 mld. EUR. Tieto finančné prostriedky, pri ich rozumnom a efektívnom využití a nasmerovaní do národného hospodárstva, môžu pomôcť znovu vniesť dôveru a dynamiku do ekonomiky a podporiť zamestnanosť. 

Stav čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu (ďalej aj „ŠF a KF“) na začiatku druhej polovice programového obdobia 2007 – 2013 nie je uspokojivý. Bezpochyby je z pohľadu zodpovednosti poskytovateľov pomoci, resp. subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF priestor na zjednodušenie, zefektívnenie a zvýšenie transparentnosti procesov implementácie ŠF a KF tak, ako to aj vyplýva z tohto materiálu. Vo všeobecnosti možno konštatovať, že problémy s čerpaním sú z hľadiska procesného nastavenia čiastočne spôsobené nastavením centrálneho systému riadenia a finančného riadenia, výraznejšie však nastavením systémov riadenia niektorých OP, ktoré idú v mnohých prípadoch z hľadiska procesného nastavenia a požiadaviek na žiadateľov/prijímateľov nad rámec daný vyššie uvedenými systémami (v materiáli sú identifikované úlohy zamerané na zefektívnenie nastavenia oboch úrovní systému riadenia). V debatách o príčinách nízkej úrovne čerpania sa však často zabúda na viaceré ďalšie príčiny, ktoré mali, resp. majú výrazný dopad na stav čerpania. Ide najmä o nasledovné skutočnosti:

•	Nepripravenosť SR v roku 2007 na absorpciu takého významného objemu finančných prostriedkov
-	OP tak, ako boli schválené, definovali vo väčšine prípadov iba rámcovú stratégiu podpory, ktorá sa až následne precizovala, pričom v roku 2007 po schválení OP nebolo zo strany niektorých riadiacich orgánov (ďalej aj „RO“) jasne definované, čo a ako bude podporované (napr. OP Informatizácia spoločnosti (ďalej aj „OP IS“) vymedzil stratégiu smerovania intervencií prostredníctvom štúdií uskutočniteľnosti až na prelome rokov 2009/2010, navyše táto bola následne v roku 2010 prehodnocovaná).
-	Systém implementácie OP a HP sa reálne začal nastavovať až po ukončení programovania.
-	V rámci NSRR bolo definovaných príliš veľa priorít (11 OP + 4 HP), ktoré sú navyše pomerne širokospektrálne, čo bolo dôsledkom jednak snahy vtedajšej vlády SR o maximálne nahrádzanie výdavkov štátneho rozpočtu prostriedkami ŠF a KF a jednak podľahnutia lobistickým vplyvom zástupcov jednotlivých sektorov národného hospodárstva. Z uvedenej skutočnosti vyplýva aj komplikovanejšia a náročnejšia koordinácia a implementácia OP.
-	Nedostatok kvalifikovaných administratívnych kapacít na implementáciu OP a HP, a to tak na strane poskytovateľov, ako aj na strane žiadateľov/prijímateľov. Tlak na znižovanie výdavkov štátneho rozpočtu sa negatívne prejavuje na možnosti RO (ale aj ostatných subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF) podľa potreby zabezpečiť optimálny stav svojich administratívnych kapacít, a to aj napriek tomu, že náklady na implementáciu OP sú hradené z prostriedkov technickej pomoci alokovaných v rámci každého OP (a teda nepredstavujú dodatočné výdavky štátneho rozpočtu). V prípade niektorých RO je bežným stavom, že jeden projektový manažér zodpovedá celkovo v priemere za 40 projektov, na jedného finančného manažéra pripadá mesačne aj 30 žiadostí o platbu a pod. Tieto pomery výrazne prevyšujú odporúčané hodnoty a skúsenosti z iných členských krajín EÚ. 
Vo vzťahu k administratívnym kapacitám žiadateľov/prijímateľov možno konštatovať, že najmä subjekty územnej samosprávy a iných subjektov verejnej správy nemali vybudované dostatočné administratívne kapacity na prípravu a implementáciu takýchto rozvojových projektov. Dôsledkom je nízka kvalita nimi predkladaných projektov, v mnohých prípadoch bez dodržania základných princípov logického rámca projektu (nedoriešená udržateľnosť projektu, neadekvátny pomer medzi žiadaným príspevkom a očakávanými cieľmi a výsledkami projektu a pod.). Napriek realizácii viacerých odborných školení, možnosti konzultácií, predmetní prijímatelia predkladajú opakovane nekvalitné výstupy (najmä žiadosti o platbu, monitorovacie správy projektu, verejné obstarávania), ktorým následne projektoví manažéri RO venujú neprimerane veľa času. Významné celoplošné zlepšenie nepriniesla ani možnosť uplatnenia si výdavkov na externý manažment projektov, t. j. na služby špecializovaných spoločností/agentúr zaoberajúcich sa prípravou a implementáciou projektov, a to najmä z dôvodu, že aj tieto v mnohých prípadoch vznikali v rokoch 2006, 2007 bez dostatočne odborne kvalifikovaných kapacít. Žiadatelia často nevenujú dostatočnú pozornosť výberu kvalitného externého manažmentu projektov a priebežnej kontrole jeho výstupov. Tieto výstupy nie vždy zodpovedajú sumám účtovaným za služby externého manažmentu, na čo niektoré RO reagujú neuznávaním výstupov, ktoré preukázateľne a opakovane nespĺňajú požadované kritériá (napr. neuznanie výdavkov deklarovaných v žiadostiach o platbu). Tento problém je najviac citeľný pri implementácii Regionálneho operačného programu (ďalej aj „ROP“) a operačného programu Životné prostredie. 
Závažnou skutočnosťou v tomto smere je aj dlhodobo podceňovaná úloha Centrálneho koordinačného orgánu (ďalej aj „CKO“). Priemerný (a zároveň súčasný) počet zamestnancov CKO, ktorí sa okrem nastavovania systému riadenia a kontroly podieľajú aj na ďalších kľúčových metodických činnostiach v oblasti ŠF a KF (príprava textového znenia zákona č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskeho spoločenstva v znení neskorších predpisov (ďalej aj „zákon o pomoci a podpore“), koordinácia a metodické usmerňovanie implementácie OP a HP, výkon vzdelávacích a lektorských činností v oblasti Systému riadenia ŠF a KF na programové obdobie 2007 - 2013 (ďalej aj „Systém riadenia“), zastupovanie SR na zasadnutiach poradných výborov a pracovných skupinách zriadených v gescii EÚ v oblasti implementácie ŠF a KF a pod.) predstavuje 6 osôb.

•	Investičný charakter podporovaných intervencií v SR 
OP NSRR v Slovenskej republike sa v porovnaní s väčšinou iných členských štátov EÚ vyznačujú výrazne vyšším podielom podporovaných intervencií investičného charakteru. Projekty investičného charakteru sa vyznačujú časovo, administratívne, ako aj finančne náročnou prípravnou fázou, čo odďaľuje nábeh reálneho čerpania výdavkov takýchto projektov. Taktiež priebeh implementačnej fázy investičných, resp. stavebných  projektov, zväčša s niekoľkoročnou dobou realizácie, svojimi parametrami neumožňuje rýchle čerpanie v prvých fázach realizácie, ale rovnomerné čerpanie prostriedkov počas celej doby realizácie projektov. Týmto skutočnostiam je potrebné venovať zvýšenú pozornosť v súvislosti s pretrvávajúcou potrebou investičnej podpory základnej infraštruktúry tak, ako SR spoločne s ďalšími novými členskými krajinami EÚ (najmä V4) deklarovali vo svojich oficiálnych stanoviskách k budúcnosti kohéznej politiky EÚ. Napr. skúsenosti z doterajšej implementácie ROP poukazujú na skutočnosť, že vhodné definovanie podporovaných aktivít a implementačného systému dokážu efektívne prekonať spomenuté riziká.

•	Legislatívny a implementačný rámec EÚ vo vzťahu k implementácii ŠF a KF
Systém, ktorého prostredníctvom sa fondy EÚ riadia a implementujú, je určený primárne legislatívou EÚ v tejto oblasti a vyžaduje si požadovaný stupeň bezpečnosti pri riadení verejných prostriedkov, ktoré predstavujú jednu z najväčších častí rozpočtu EÚ. Uvedené predstavuje určité obmedzenia, s ktorými sa musia členské štáty EÚ pri zavádzaní systému riadenia a kontroly vyrovnať. 

•	Časté zmeny legislatívy SR s dopadom na proces implementácie ŠF a KF 
Aktuálnou je od začiatku tohto roka otázka a problémy súvisiace s povinným zverejňovaním zmlúv o poskytnutí nenávratného finančného príspevku (ďalej aj „NFP“). Krátka legisvakančná lehota, ako aj absentujúca, resp. nejednoznačná metodická úprava novely zákona č. 546/2010 Z. z. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov spôsobili, že účinnosť jednotlivých uzavretých zmlúv o poskytnutí NFP (príp. dodatkov k týmto zmluvám) nastala až po vyriešení mnohých technických a právnych otázok, čo malo negatívny vplyv najmä na čerpanie finančných prostriedkov z jednotlivých projektov. Dnes sa ukazuje, že legislatívny proces zrealizovaný s cieľom zvýšenia transparentnosti v oblasti nakladania s verejnými prostriedkami, nezohľadnil špecifiká implementácie OP (pozri problematická oblasť č. 7). Posudzovanie dôsledkov rozhodnutí, opatrení alebo legislatívnych zmien pred ich prijatím zodpovednými orgánmi (vláda SR, zákonodarca) je pritom z hľadiska ich bezproblémovej realizácie nevyhnutnosťou. 
Taktiež proces (dvojnásobnej) delimitácie niektorých RO a CKO v roku 2010 a 2011 bol jedným z hlavných dôvodov toho, že pozitívne očakávania, ktoré vyplynuli z priebehu krivky čerpania finančných prostriedkov ŠF a KF v roku 2009, keď bol zaznamenaný pomerne výrazný nárast čerpania, neboli v roku 2010 naplnené. Pozastavenie vyplácania finančných prostriedkov v takom meradle, ako sa v dôsledku delimitácie niektorých RO a s tým súvisiacim uzatvorením Štátnej pokladnice uskutočnilo v roku 2010, malo výrazný dopad na celkovom spomalení čerpania finančných prostriedkov príslušných OP.
V snahe o zefektívnenie implementácie OP a HP  NSRR bolo zo strany CKO, ako orgánu zodpovedného 
za metodické riadenie a koordináciu RO a koordinátorov HP v programovom období 2007 – 2013, v priebehu posledných dvoch rokov pripravených niekoľko materiálov, ktorých predmetom bola identifikácia problémov v oblasti implementácie OP a HP NSRR a návrhy riešení, resp. opatrení, z ktorých mnohé však neboli zo strany RO v dostatočnej miere zavedené do praxe (napr. Návrh opatrení na účinnejšie využívanie pomoci a podpory z fondov Európskeho spoločenstva na udržateľnosť zamestnanosti a na tvorbu nových pracovných miest, Návrh možností riešení na zvýšenie efektívnosti a transparentnosti v rámci implementácie štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu z pohľadu CKO, Informácia o opatreniach CKO na zvýšenie efektívnosti čerpania finančných prostriedkov zo ŠF a KF v programovom období 2007 - 2013). 

V reakcii na pretrvávajúce problémy s čerpaním finančných prostriedkov zo ŠF a KF, uskutočnil CKO, v priebehu mesiacov január a február 2011, bilaterálne stretnutia so všetkými subjektmi podieľajúcimi sa na implementácii OP a HP s cieľom identifikácie kľúčových problematických oblastí implementácie OP a HP NSRR a možností ich riešenia. Na základe záverov z bilaterálnych rokovaní, podkladov a podnetov RO, koordinátorov HP, Certifikačného orgánu (ďalej aj „CO“) a Orgánu auditu (ďalej aj „OA“), výsledkov certifikačných zistení, vládnych auditov, ako aj zistení identifikovaných v rámci vlastného monitorovania implementácie NSRR, CKO v spolupráci s MF SR identifikoval a zosumarizoval kľúčové problematické oblasti implementácie OP a HP NSRR, ktoré majú negatívny dopad na efektívnosť čerpania finančných prostriedkov zo ŠF a KF.

CKO v spolupráci s MF SR pripravil tento materiál s cieľom poskytnúť vláde SR, ako aj ďalším relevantným subjektom a verejnosti, komplexnú informáciu o problematických oblastiach implementácie OP a HP NSRR. V rámci každej identifikovanej problematickej oblasti je popísaný skutkový stav a konkrétne úlohy, ktoré je potrebné vykonať s cieľom zlepšenia identifikovaného skutkového stavu. Úspešná realizácia definovaných úloh má všetky predpoklady prispieť k akcelerácii a zefektívneniu implementácie OP a HP a k zjednodušeniu prístupu verejnosti k finančným prostriedkom z fondov EÚ tak, aby sa urýchlila ich implementácia a účinok takýchto intervencií na hospodárstvo SR pri dodržaní princípov transparentnosti a správneho finančného riadenia.

Jednotlivé problematické oblasti implementácie OP a HP NSRR sú spolu s uloženými úlohami v prehľadnej tabuľkovej forme zosumarizované v prílohe č. 1 tohto materiálu. 

Vzhľadom na kompetenčnú pôsobnosť CKO je materiál zameraný iba na operačné programy NSRR.  Všetky navrhované riešenia určené pre RO platia rovnako aj pre sprostredkovateľský orgán pod riadiacim orgánom (ďalej aj „SORO“) v rozsahu určenom v splnomocnení a v nadväzujúcej riadiacej dokumentácii.

B/ PROBLEMATICKÉ OBLASTI IMPLEMENTÁCIE OPERAČNÝCH PROGRAMOV A HORIZONTÁLNYCH PRIORÍT

1.	Administratívna náročnosť prípravy žiadosti o NFP
Opis skutkového stavu
Zabezpečenie dokladov preukazujúcich splnenie podmienok poskytnutia pomoci ako príloh žiadostí o nenávratný finančný príspevok (ďalej aj „ŽoNFP“), definovaných vo výzve na predkladanie ŽoNFP, je často spojené tak s časovou (ide zväčša o veľký počet dokladov vydávaných rôznymi druhmi inštitúcií), ako aj finančnou náročnosťou súvisiacou s ich zabezpečovaním (vydávanie predmetných dokladov býva často spoplatnené). Potreba predkladania týchto dokladov zo strany žiadateľov má negatívny dopad nielen na zvýšenú formálnu chybovosť ŽoNFP, ale spôsobuje administratívnu záťaž aj pre samotné inštitúcie, ktoré predmetné doklady vydávajú, keďže tieto musia priebežne vybavovať zvýšené množstvo žiadostí zo strany žiadateľov o NFP. 

Keďže sú jednotlivé potvrdenia preukazujúce splnenie podmienok poskytnutia pomoci zo strany príslušných inštitúcií v súčasnosti vydávané každému žiadateľovi osobitne, možnosť centrálneho vydávania týchto potvrdení na základe priamej požiadavky riadiaceho orgánu v čase schvaľovania doručených ŽoNFP výrazne zjednoduší a hlavne skráti celý priebeh procesu prípravy ŽoNFP. To znamená, že žiadatelia budú predmetnú skutočnosť, napr. že nemajú nedoplatky poistného na sociálne poistenie a príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, deklarovať v rámci ŽoNFP iba čestným vyhlásením žiadateľa. Samotné potvrdenie Sociálnej poisťovne, ktorým sa preukazuje splnenie tejto podmienky poskytnutia pomoci, bude riadiaci orgán od Sociálnej poisťovne požadovať centrálne za tých žiadateľov, ktorých ŽoNFP boli odporučené na schválenie. Obdobný postup je následne možné použiť aj v prípadoch overovania nemennosti podmienok poskytnutia pomoci počas implementačnej fázy projektu, kedy RO namiesto vyžadovania konkrétnych dokladov preukazujúcich nemennosť týchto podmienok od žiadateľa, bude zabezpečovať ich dokladovanie priamo prostredníctvom inštitúcie, ktorá tieto doklady vydáva.

RO v súvislosti s definovaním zoznamu príloh ŽoNFP v niektorých prípadoch nedostatočne využívajú možnosť danú Systémom riadenia (kap. 4.2.1, ods. 56), v ktorej zmysle je postačujúce, aby vybrané dokumenty preukazujúce splnenie podmienok poskytnutia pomoci (napr. potvrdenie, že žiadateľ nemá daňové nedoplatky, nedoplatky poistného na zdravotné poistenie, sociálne poistenie a príspevkov na starobné dôchodkové sporenie, doklad o zabezpečení spolufinancovania projektu) boli pri predkladaní ŽoNFP nahradené čestným vyhlásením žiadateľa a predkladané iba žiadateľmi, ktorých ŽoNFP boli odporučené na schválenie, až pred vydaním rozhodnutia o schválení ŽoNFP. 

Opatrením, ktoré má potenciál významne prispieť k zníženiu administratívnej náročnosti prípravy žiadosti o NFP, ale aj k zníženiu administratívnej náročnosti prípravy formulárov predkladaných počas implementácie projektu (žiadosť o platbu, monitorovacia správa projektu) a k celkovému zefektívneniu komunikácie medzi RO a žiadateľmi/prijímateľmi, je zavedenie zaručeného elektronického podpisu. Návrh využitia zaručeného elektronického podpisu spočíva v tom, že všetky formuláre, ktoré sú v súčasnom čase predkladané žiadateľmi/prijímateľmi na RO tak prostredníctvom IT monitorovacieho systému (ďalej aj „ITMS“), ako aj v papierovej podobe, by sa po zavedení navrhovaného systému do praxe predkladali iba v elektronickej podobe prostredníctvom ITMS. Týmto opatrením by sa zároveň využil významný potenciál ITMS v súvislosti so znižovaním administratívnej záťaže na strane žiadateľov/prijímateľov a riadiacich orgánov a zvyšovaním efektívnosti a transparentnosti implementácie ŠF a KF. Vzhľadom na identifikovaný rozsah zmien právnej 
a  technickej povahy a očakávaného dopadu na prijímateľov, ktoré súvisia so zavedením zaručeného elektronického podpisu v rámci implementácie ŠF a KF, je celoplošné a plnohodnotné využívanie tohto mechanizmu možné očakávať až v rámci ďalšieho programového obdobia.

Náročnosť spracovania projektu a skompletizovania povinných príloh ŽoNFP je najmä v prípade väčších investičných projektov často neadekvátna k dĺžke zverejnenia výzvy. Vo všeobecnosti sa nedostatočne využívajú priebežné výzvy, ktoré sú z hľadiska kvalitnej prípravy investičných projektov vhodnejšie. V tejto súvislosti bude potrebné pristúpiť k úprave zákona o pomoci a podpore a Systému riadenia za účelom vytvorenia podmienok pre širšie využitie priebežných výziev. V prípade časovo ohraničených výziev, RO často aplikujú minimálnu možnú dĺžku zverejnenia výziev v zmysle Systému riadenia (kap. 4.2.2 ods. 10). 
Kľúčový dopad na účelnosť a efektívnosť prípravy ŽoNFP má vymedzenie výzvy na predkladanie žiadostí o NFP. Kvalita definovania výziev má z hľadiska implementácie OP kľúčový význam, keďže výzva predstavuje základný regulačný nástroj kvality a množstva projektov predkladaných žiadateľmi. V dôsledku nejasne vyšpecifikovaných oprávnených aktivít, ako aj ďalších relevantných podmienok poskytnutia pomoci zverejnených v rámci výzvy, sú žiadateľmi predkladané aj nevhodné projekty, ktoré nedostatočne reflektujú na ciele výzvy a operačného programu. Uvedené má za následok zvyšovanie podielu neúspešných projektov, zbytočnú stratu nemalých finančných prostriedkov žiadateľov, ktorá napr. v prípade subjektov územnej samosprávy ešte výraznejšie prehlbuje reálny deficit ich finančných zdrojov a zároveň znižuje šancu na čerpanie ďalších grantových zdrojov, ako aj stratu ich dôvery a záujmu v súvislosti s podpornými programami spolufinancovanými zo ŠF a KF. Z uvedených dôvodov je potrebné, aby RO v rámci prípravy ďalších výziev zabezpečili ich správne a adresné nastavenie a jasné definovanie ich obsahu a náležitostí. Správnym nastavením a jasným a dostatočne podrobným vyšpecifikovaním dokumentácie výzvy je možné docieliť predkladanie takých projektov, ktoré najvhodnejším spôsobom prispievajú k dosahovaniu cieľov výzvy a OP a zároveň minimalizovať neefektívne využitie kapacít a zdrojov tak na strane žiadateľov, ako aj na strane RO (potreba posudzovania vyššieho počtu predložených ŽoNFP).

Zároveň je potrebné prijať opatrenia na zvýšenie kvality prípravy národných projektov. Napriek skutočnosti, že národné projekty sú primárne určené na účelné a efektívne riešenie vybraných priorít OP 
a vlády SR a predstavujú vzhľadom na ich zameranie a investičný rozsah projekty, resp. investície s nadregionálnym, resp. národným významom, ich príprava často prebieha bez dostatočnej odbornej diskusie (príp. bez ex ante hodnotenia), počas ktorej by mohli relevantné subjekty (podľa zamerania projektu) vyjadriť svoje návrhy s cieľom pripraviť čo najkvalitnejší národný projekt.

Pozitívnymi dopadmi zníženia administratívnej náročnosti prípravy ŽoNFP v zmysle vyššie uvedeného sú najmä:
-	zníženie množstva príloh ŽoNFP, ktorú je potrebné, resp. možné overovať, 
-	vytvorenie priestoru pre zvýšenie dôrazu na kvalitatívnu stránku prípravy projektov,
-	zníženie pravdepodobnosti formálnej chybovosti ŽoNFP a neželaného vyraďovania vhodných projektov z dôvodu formálnej nesprávnosti ŽoNFP,
-	minimalizovanie neefektívneho využitia administratívnych kapacít a zdrojov tak na strane žiadateľov (keďže často väčšina projektov nie je schválená), ako aj na strane riadiaceho orgánu,
-	skrátenie celkovej dĺžky schvaľovacieho procesu,
-	zníženie administratívnej náročnosti kontroly formálnej správnosti ŽoNFP zo strany RO,
-	zabezpečenie aktuálnosti príslušných dokladov (príloh ŽoNFP) v čase uzatvárania zmluvy o poskytnutí NFP, bez duplicitného predkladania týchto dokladov zo strany žiadateľov,
-	zvýšenie absorpčnej schopnosti OP  a záujmu o realizáciu projektov,
-	zlepšenie vnímania problematiky implementácie ŠF a KF zo strany verejnosti. 

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
1.1	Upraviť Systém riadenia tak, aby boli podrobnejšie definované požiadavky na prípravnú fázu národných projektov (vrátane jej časového vymedzenia) s cieľom vytvorenia predpokladov pre čo najúčelnejšie a najefektívnejšie riešenie vybraných priorít OP a vlády SR.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	
1.2	Zabezpečiť skúšobnú prevádzku systému centrálneho dožadovania dokladov preukazujúcich splnenie podmienok poskytnutia pomoci vrátane zabezpečenia skúšobnej prevádzky centrálneho dožadovania dokladov preukazujúcich nemennosť podmienok poskytnutia pomoci počas implementačnej fázy projektu a vyhodnotenie výsledkov ich fungovania. V prípade preukázania funkčnosti systému zavedenie jeho používania ako plošnej podmienky pre všetky RO pri vyhlasovaných výzvach.	CKO v spolupráci s RO	30. 9. 2011	
1.3	Upraviť Systém riadenia tak, aby možnosť definovaná v kap. 4.2.1, ods. 56 Systému riadenia (v zmysle ktorej je postačujúce, aby vybrané dokumenty preukazujúce splnenie podmienok poskytnutia pomoci boli pri predkladaní ŽoNFP nahradené čestným vyhlásením žiadateľa a predkladané iba žiadateľmi, ktorých ŽoNFP boli odporučené na schválenie, až pred vydaním rozhodnutia o schválení ŽoNFP) bola zmenená na povinnosť pre všetky RO využívať tento systém pri všetkých vyhlasovaných výzvach na predkladanie ŽoNFP. 	CKO	po zavedení systému centrálneho dožadovania dokladov	
1.4	Vypracovať analýzu uplatniteľnosti zaručeného elektronického podpisu v podmienkach implementácie ŠF a KF (zahŕňajúcu detailné definovanie spôsobu riešenia a stanovenia technickej, časovej a finančnej náročnosti jednotlivých alternatív).	CKO	31. 12. 2011	

2.	Administratívna náročnosť preukazovania oprávnenosti výdavkov
Opis skutkového stavu
Prijímateľ je povinný podľa príručky pre prijímateľa, resp. iných relevantných usmernení niektorých RO predkladať veľký počet rôznych dokumentov na účely zdokladovania oprávnenosti výdavkov, pričom sa nedostatočne využíva možnosť kontroly vybraných dokumentov na mieste u prijímateľa. Problematické je najmä deklarovanie personálnych, cestovných a iných typicky nepriamych výdavkov, keďže na nepriame výdavky je spravidla naviazaná väčšina účtovných dokladov a inej podpornej dokumentácie, pričom ale často predstavujú len okolo 10 - 20% hodnoty celkových výdavkov projektu. Táto skutočnosť je najviac citeľná pri projektoch implementovaných v rámci OP spolufinancovaných z Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“) v rámci ktorých objem personálnych a cestovných výdavkov spravidla prestavuje značný podiel aj v rámci priamych výdavkov. Z tohto dôvodu je úloha č. 2.2 určená pre OP Vzdelávanie (ďalej aj „OP V“) a OP Zamestnanosť a sociálna inklúzia (ďalej aj „OP ZaSI“) a vzhľadom na vysoký podiel personálnych výdavkov aj pre OP Výskum a vývoj (ďalej aj „OP VaV“), ktorý je spolufinancovaný z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „ERDF“).

Jedným z dôsledkov tohto stavu je skutočnosť, že žiadosti o platbu predkladané prijímateľmi vykazujú vysokú formálnu, ale aj vecnú chybovosť, čo má za následok meškanie platieb prijímateľom, časový sklz realizácie projektov a znižovanie výdavkov projektu o sumu identifikovaných neoprávnených výdavkov. Uvedené má následne negatívny dopad na celkovú realizovateľnosť projektov, meškanie čerpania ročných alokácií OP, príp. aj celkové zníženie čerpania alokácie OP. 

Zároveň RO v niektorých prípadoch požadujú rôzny počet overených kópií predkladanej dokumentácie, čo neprimerane zaťažuje prijímateľa. Uvedené súvisí aj so skutočnosťou, že platobnej jednotke sú vo viacerých prípadoch postupované dokumenty, ktoré nie sú nevyhnutné pre vykonanie predbežnej finančnej kontroly. Postačujúcimi dokumentmi pre výkon predbežnej finančnej kontroly platobnou jednotkou sú žiadosť o platbu (bez príloh), záznam z administratívnej kontroly, prípadne kontrolný zoznam vypracovaný riadiacim orgánom počas schvaľovania žiadosti o platbu. Úlohou platobnej jednotky nie je suplovať kontroly, za ktoré je zodpovedný RO v zmysle zákona o pomoci a podpore a nariadení EÚ, a teda platobnej jednotke nie je potrebné postupovať napr. výpisy z bankových účtov (s výnimkou vyrovnania finančných vzťahov) z RO. Platobná jednotka zároveň nie je zodpovedná za sledovanie súladu rozpočtu, ktorý je súčasťou zmluvy o poskytnutí NFP s rozpočtom projektu evidovanom v ITMS (úloha RO), ako ani za kontrolu oprávnenosti výdavkov. Zvýšený objem predkladanej dokumentácie platobnej jednotke pritom vedie k zbytočnému zvyšovaniu administratívnej záťaže platobnej jednotky s dopadom na predlžovanie lehôt spracovania žiadostí o platbu.

Často sa vyskytujúcim problémom v súvislosti s finančným riadením projektov je taktiež nedodržiavanie termínov na schvaľovanie žiadostí prijímateľov o platbu zo strany RO, čo má taktiež za následok meškanie platieb prijímateľom s dopadom na časový sklz realizácie projektov, realizovateľnosť projektu a následne meškanie čerpania ročných alokácií OP. Tento problém je úzko prepojený s problematikou administratívnych kapacít RO (z pohľadu kvantity a odbornosti), ako aj efektívnosti mechanizmu komunikácie RO s prijímateľmi v súvislosti s finančným riadením projektov.

Zvýšenú administratívnu náročnosť spracovania žiadostí o platbu a z toho vyplývajúcu nižšiu úroveň čerpania finančných prostriedkov ŠF a KF ovplyvňuje aj komplikované nastavenie finančného riadenia projektov založených na báze partnerstva (vzťah RO a hlavný partner, hlavný partner a ostatní partneri projektu) a spôsobu zúčtovávania žiadostí o zálohovú platbu pre štátne rozpočtové organizácie vrátane povinnosti vystavovať nezrovnalosti k identifikovaným neoprávneným výdavkom pri zúčtovaní zálohových platieb.

Vo všeobecnosti možno konštatovať, že väčšina chýb súvisiacich s oprávnenosťou výdavkov je čiastočne dôsledkom komplikovanosti existujúceho implementačného rámca jednotlivých OP, ktorý je primárne založený na preukazovaní a overovaní skutočne vynaložených a podrobne dokladovaných výdavkov (tzv. princíp skutočných výdavkov), v ktorého prípade musia byť všetky výdavky projektu zdôvodnené a deklarované RO prostredníctvom účtovných dokladov a inej, často podrobnej podpornej dokumentácie. To znamená, že značné množstvo ľudských zdrojov a administratívnej práce v oblasti riadenia štrukturálnych fondov je absorbovaných v hromadení a overovaní dokumentov, namiesto v zameraní sa na dosahovanie cieľov projektov a OP. Z tohto dôvodu je potrebné, aby jednotlivé RO vyvinuli maximálne úsilie s cieľom čo najskoršieho zavedenia zjednodušených spôsobov vykazovania výdavkov do praxe predovšetkým v rámci tých OP, ktoré sú vzhľadom na ich charakter pre využitie jednotlivých spôsobov vykazovania výdavkov vhodné.

Aplikácia zjednodušeného vykazovania oprávnených výdavkov predstavuje nový koncept vykazovania výdavkov, ktorý bol umožnený zmenou relevantných nariadení EÚ zo strany EK v roku 2009, s výrazným potenciálom prispieť k zjednodušeniu a zefektívneniu celého systému riadenia a kontroly štrukturálnych fondov. 

Ide o tri spôsoby zjednodušeného vykazovania oprávnených výdavkov projektov: 
1.	vykazovanie nepriamych oprávnených výdavkov na základe paušálnej sadzby,
2.	vykazovanie oprávnených výdavkov na základe stanovenia paušálnej sumy,
3.	vykazovanie oprávnených výdavkov na základe štandardnej stupnice jednotkových výdavkov.

Tieto možnosti vykazovania výdavkov boli na národnej úrovni zohľadnené ešte v roku 2009 v Systéme riadenia a Systéme finančného riadenia ŠF a KF na programové obdobie 2007 - 2013 (ďalej aj „Systém finančného riadenia“). Okrem toho bol v júli 2009 zo strany CKO vypracovaný Metodický pokyn CKO 
č. 7 k zjednodušenému vykazovaniu výdavkov, ktorý predstavuje základný metodický rámec pre zavedenie zjednodušeného vykazovania oprávnených výdavkov v rámci Systému riadenia. Tento metodický pokyn definuje jednotné pravidlá, ktoré sú pri používaní uvedených zjednodušení vykazovania výdavkov povinné uplatňovať RO a sekundárne (na základe zmluvy o poskytnutí NFP, resp. rozhodnutia o schválení žiadosti o NFP) aj prijímatelia pri realizácii svojich projektov. 

Napriek uvedenému doposiaľ nedošlo k aplikácii zjednodušeného vykazovania výdavkov zo strany jednotlivých RO. S cieľom čo najskoršieho zavedenia zjednodušeného vykazovania výdavkov do praxe CKO vypracuje Analýzu uplatniteľnosti zjednodušeného vykazovania výdavkov vo vzťahu k jednotlivým OP. Predmetom tejto analýzy bude najmä posúdenie vhodnosti využitia zjednodušeného vykazovania výdavkov vo vzťahu k jednotlivým OP pri zohľadnení charakteru OP, zostávajúcej disponibilnej alokácie, identifikovaných problémov s jeho implementáciou a pod. a návrh OP, resp. ich častí vhodných na aplikáciu jednotlivých foriem zjednodušeného spôsobu vykazovania výdavkov. CKO taktiež zabezpečí organizáciu semináru k zjednodušenému vykazovaniu výdavkov s medzinárodnou účasťou, kde budú okrem iného prezentované príklady dobrej praxe zo zahraničia. Okrem toho bude problematika zavádzania zjednodušeného vykazovania výdavkov diskutovaná s RO v rámci koordinačnej porady CKO a Pracovnej skupiny k oprávnenosti výdavkov. 

Zavedenie zjednodušených spôsobov vykazovania výdavkov do praxe má všetky predpoklady vniesť do vykazovania a kontroly výdavkov prijímateľov výrazné zjednodušenie, a to tak z pohľadu prijímateľov, ako aj z pohľadu RO, čo prispeje k efektívnejšej a plynulejšej implementácii OP. K hlavným očakávaným pozitívam navrhovaných zjednodušených spôsobov vykazovania výdavkov patria:
-	zjednodušenie systému deklarovania oprávnených výdavkov a finančného riadenia projektov s dopadom na celkové zníženie administratívnej a finančnej záťaže prijímateľov,
-	zníženie chybovosti predkladaných žiadostí prijímateľov o platbu,
-	zjednodušenie a zrýchlenie kontroly realizácie projektov zo strany RO, a teda zrýchlenie uhrádzania žiadostí prijímateľov o platbu,
-	dodržiavanie časového harmonogramu realizácie projektov a vyššia realizovateľnosť projektov prijímateľov,
-	zvýšenie záujmu o pomoc poskytovanú zo štrukturálnych fondov.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
2.1	Vypracovať analýzu uplatniteľnosti zjednodušeného vykazovania výdavkov vo vzťahu k jednotlivým OP. 	CKO v spolupráci s RO	30. 6. 2011	
2.2	Predložiť návrh metodiky pre uplatnenie niektorého/-ých zo spôsobov zjednodušeného vykazovania výdavkov na posúdenie CKO, CO a OA. 	RO pre OP V, RO pre OP VaV,
RO pre OP ZaSI	30. 6. 2011	
2.3	Prehodnotiť dokumentáciu a počet kópií prijímateľmi predkladanej dokumentácie potrebnej k zdokladovaniu oprávnenosti výdavkov s cieľom zníženia jej objemu, a to najmä vo vzťahu k možnosti kontroly tejto dokumentácie na mieste u prijímateľa a zaslať CKO, CO a OA informáciu o navrhovaných opatreniach v tomto smere spolu s určením termínu prijatia navrhovaných opatrení.	RO	31. 5. 2011	
2.4	Prehodnotiť dokumentáciu postupujúcu z RO platobnej jednotke s cieľom zníženia jej objemu a zaslať CKO, CO a OA informáciu o navrhovaných opatreniach v tomto smere spolu s určením termínu prijatia navrhovaných opatrení. 	RO	31. 5. 2011	
2.5	Posilniť informačné a komunikačné nástroje RO v oblasti finančného riadenia. K informačným a komunikačným nástrojom, ktoré by mal pri zohľadnení typu prijímateľov a špecifík jednotlivých OP riadiaci orgán využívať, patria najmä:
-	zabezpečenie školení pre prijímateľov v oblasti finančného riadenia projektov (s cieľom zabezpečenia čo najväčšej účasti prijímateľov na školeniach je zo strany RO potrebné informovať prijímateľov o uskutočňovaných školeniach (formou listu, hromadného e-mailu, a pod.) v dostatočnom časovom predstihu),
-	častejšie využívanie možnosti osobných konzultácií s prijímateľmi, resp. poskytovanie informácií prostredníctvom telefonickej a e-mailovej komunikácie, individuálne riešenie problémov jednotlivých prijímateľov s cieľom predísť chybným výstupom prijímateľov a nedodržaniu povinností vyplývajúcic h zo zmluvy o poskytnutí NFP (v prípade OPV a OP VaV častejšie využívanie možnosti konzultácií aj priamo v regiónoch prostredníctvom regionálnych informačných kancelárií v Žiline, Zvolene, Košiciach a v Bratislave), pričom je potrebné na prijímateľom prístupnom mieste, resp. dokumente stanoviť lehotu, v ktorej je RO na písomné otázky prijímateľov povinný odpovedať,
-	odporúčanie prijímateľom využívať osobné i písomné konzultácie pred predložením žiadosti o platbu, žiadosti o zmenu zmluvy o poskytnutí NFP a počas doplňovania žiadosti o platbu na základe Výziev na doplnenie chýbajúcich náležitostí k žiadosti o platbu,
-	priebežné aktualizovanie a zverejňovanie príručky pre prijímateľa, resp. inštrukcie k vypracovaniu žiadostí o platbu na webovej stránke RO (v prípade OP s vysokou chybovosťou žiadostí o platbu zverejňovať aj konkrétne príklady a najčastejšie nedostatky) a informovanie prijímateľov o zverejnení aktualizácie príručky pre prijímateľa napr. formou hromadného e-mailu.	RO	priebežne	
2.6	Optimalizovať nastavenie finančných tokov medzi prijímateľom a partnerom projektu.	RO pre OP VaV	priebežne	

3.	Transparentnosť procesov implementácie OP a HP
Opis skutkového stavu
Otázka transparentnosti je najviac skloňovaná v súvislosti s procesom schvaľovania žiadostí o NFP, v ktorého rámci sa rozhoduje o prideľovaní finančných prostriedkov OP. Proces schvaľovania ŽoNFP je zo strany verejnosti vnímaný so zvýšeným záujmom a často veľmi kriticky. Rozhodovacie procesy vykonávané RO, týkajúce sa poskytovania verejných finančných prostriedkov, musia byť z ich povahy nositeľmi jasných, prehľadných a transparentných postupov. Z uvedeného dôvodu je dôležité, aby sa procesu schvaľovania ŽoNFP venovala náležitá pozornosť a aby bol tento proces zo strany RO realizovaný transparentne pri uplatňovaní princípov rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie tak, ako je to definované v ods. 37 kap. 4.2.2 Systému riadenia. Systém riadenia v tejto súvislosti definuje princípy a postupy, ktoré je RO povinný uplatňovať v procese schvaľovania žiadostí o NFP vrátane pravidiel pre definovanie a aplikáciu hodnotiacich a výberových kritérií, výberu hodnotiteľov, prideľovaniu projektov hodnotiteľom a pod.
Proces schvaľovania ŽoNFP pozostáva z týchto základných fáz: 
a)	kontrola formálnej správnosti ŽoNFP; 
b)	odborné hodnotenie ŽoNFP; 
c)	výber ŽoNFP; 
d)	vydávanie rozhodnutí a opravné prostriedky proti rozhodnutiam. 

a)	Vo vzťahu k procesu kontroly formálnej správnosti je možné konštatovať, že s problémom vysokého podielu vyradených ŽoNFP z dôvodu formálnych nedostatkov, ktorý sa v prvých rokoch súčasného programového obdobia často vyskytoval, sa príslušné RO už vysporiadali, a to aj v nadväznosti na sprísnenie príslušných ustanovení Systému riadenia v roku 2009.
b)	Proces odborného hodnotenia, v ktorého rámci sú aplikované hodnotiace kritériá, má dva kľúčové momenty. Prvým je objektívnosť a transparentnosť nastavenia hodnotiacich kritérií, druhým ich aplikácia. Obe fázy sú navzájom previazané, pričom zlyhanie akejkoľvek z týchto fáz má za následok nesplnenie základnej funkcie odborného hodnotenia, ktorou je zabezpečenie posúdenia predložených ŽoNFP a identifikácia najkvalitnejších ŽoNFP z hľadiska cieľov OP. Nevhodne prehliadaným faktorom prispievajúcim k objektivizácií hodnotiacich kritérií je stanovenie ich váhy bez dostatočnej analýzy, často iba na základe jedinej metódy, ktorá nemusí byť vzhľadom na nehomogénnosť jednotlivých skupín kritérií vhodná. 
K zvýšeniu transparentnosti a objektívnosti procesu odborného hodnotenia ŽoNFP z pohľadu CKO prispeje podrobnejšia úprava príslušných ustanovení Systému riadenia vo vzťahu k spôsobu nastavenia a aplikácie hodnotiacich kritérií (o. i. vo vzťahu k posudzovaniu finančnej analýzy projektov v prípade projektov generujúcich príjmy), spôsobu výberu hodnotiteľov, overovaniu nestrannosti a nezaujatosti hodnotiteľov, ako aj vo vzťahu ku kvalitatívnym požiadavkám na inštrukciu (príručku) k aplikovaniu hodnotiacich kritérií a k školeniam pre hodnotiteľov. 
c)	Kvalitatívny posun zo strany RO nastal aj v oblasti definovania a aplikácie výberových kritérií, kde RO vo väčšej miere využívajú potenciál výberových kritérií vo vzťahu k výberu takých projektov, ktoré najvhodnejším spôsobom prispievajú k dosahovaniu cieľov programu. 
d)	Vo vzťahu k vydávaniu rozhodnutí a opravných prostriedkov proti rozhodnutiam je za nedostatok možno považovať nastavenie zákona o pomoci a podpore, ktoré umožňuje odvolanie sa žiadateľa iba voči aplikácii výberových kritérií, ktoré sú aplikované v záverečnej fáze procesu schvaľovania ŽoNFP (spravidla výberovou komisiou). Na túto skutočnosť poukázali aj audítori EK. 

Významným nástrojom na zvýšenie transparentnosti procesov implementácie ŠF a KF je vytvorenie predpokladov pre verejnú kontrolu nad procesom prerozdeľovania finančných prostriedkov z fondov EÚ prostredníctvom uľahčenia prístupu verejnosti k relevantným informáciám. V tejto súvislosti CKO pristúpi k zavedeniu povinnosti zabezpečiť zverejňovanie ďalších informácií nad existujúci rámec stanovený nariadeniami EÚ a zákonom o pomoci a podpore. Ide najmä o rozšírené informácie týkajúce sa:
-	osôb podieľajúcich na procese schvaľovania ŽoNFP,
-	neschválených projektoch vrátane príčin ich neschválenia,
-	projektov, pri ktorých bol dokázaný podvod alebo nekalá súťaž pri narábaní s prostriedkami EÚ, 
s uvádzaním mien právnických a fyzických osôb,
-	dodávateľských zmlúv medzi prijímateľmi a dodávateľmi. 

Zavedenie povinnosti pre RO zabezpečiť zverejňovanie ďalších informácií nad existujúci rámec stanovený nariadeniami EÚ a zákonom o pomoci a podpore si vyžiada dodatočné nároky na administratívne kapacity RO, čím môže dôjsť k neželanému spomaleniu implementácie OP a predĺženiu schvaľovacieho procesu. Je preto nevyhnutné, aby CKO v spolupráci s RO vhodne nastavil rozsah a spôsob zverejňovania informácií.
Ďalším návrhom CKO na zvýšenie transparentnosti v rámci využívania ŠF a KF je vytvorenie „Verejného systému kontroly pre ŠF a KF“, prostredníctvom ktorého by boli zverejnené štruktúrované informácie 
o schválených projektoch v oblasti ŠF a KF na internete. Verejnosť by takto získala priamy prístup k relevantným informáciám o schválených projektoch, čo by viedlo k zvýšeniu miery informovania verejnosti a transparentnosti procesu implementácie ŠF a KF. Úlohou tohto informačného systému by bolo poskytnúť určitú sadu údajov 
v závislosti od geografickej polohy, čím môže verejnosť získať obraz o počte schválených projektov, o výške zazmluvnených finančných prostriedkov projektov a o výške čerpaných finančných prostriedkov projektov. Dôležité je, aby predmetné údaje boli vo vzťahu aj s inými údajmi, ako je ukazovateľ priemernej nezamestnanosti, ukazovateľ priemernej mzdy a pod. Takto bude možné sledovať vplyv implementácie ŠF a KF na rozvoj jednotlivých regiónov Slovenskej republiky. Poskytovanie prehľadov a štatistík na základe rôznych podmienok, ktoré si definuje užívateľ, je samozrejmou súčasťou takéhoto riešenia. 
Taktiež je potrebné zefektívniť spôsob komunikácie medializovaných podnetov a podnetov iných subjektov zo strany RO. V médiách sa pravidelne objavujú informácie týkajúce sa implementácii ŠF a KF, ktoré sú okrem verejnosti pod drobnohľadom aj EK. Preto je potrebné relevantne a včas reagovať na takéto podnety a ubezpečiť tak verejnosť a EK, že v prípade preukázania pochybností budú prijaté adekvátne opatrenia na odstránenie nedostatkov. Naopak, v prípade nepreukázania nedostatkov je potrebné vyvrátiť identifikované podozrenia a ubezpečiť verejnosť a EK o súlade správnosti dotknutých postupov implementácie OP. Včasná a vecná reakcia zo strany slovenských orgánov môže prispieť k eliminácii pochybností verejnosti a EK o správnosti implementácie, čo okrem iného môže mať pozitívny vplyv na výsledky auditov EK.
S cieľom včasného informovania žiadateľov o výsledkoch schvaľovacieho procesu stanovil CKO v Systéme riadenia lehotu, v ktorej rámci je RO povinný vydať rozhodnutie o schválení alebo neschválení predloženej žiadosti o NFP. Zavedenie 100-dňovej lehoty určenej na vydanie takéhoto rozhodnutia predstavuje pre RO záväzný časový rámec, v ktorom je tento povinný posúdiť splnenie, resp. nesplnenie všetkých podmienok poskytnutia pomoci a bez zbytočného odkladu vydať predmetné rozhodnutie. Neodôvodnené nedodržiavanie tejto lehoty zo strany niektorých RO považuje CKO za jeden z dôvodov celkového predlžovania schvaľovacieho procesu s dopadom na priebeh čerpania finančných prostriedkov z fondov EÚ. Obdobná situácia je aj v oblasti schvaľovania žiadostí o platbu. Otázka dodržiavania lehôt schvaľovacieho procesu ŽoNFP a žiadostí o platbu úzko súvisí s dostatočnosťou, resp. dostatočnou kvalifikovanosťou administratívnych kapacít, kvalitou príslušných inštrukcií RO a celkovým nastavením systému schvaľovania ŽoNFP a žiadostí o platbu. 

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
3.1	Vypracovať usmernenie vo forme metodického výkladu alebo metodického pokynu CKO, ktoré bude podrobnejším spôsobom upravovať príslušné ustanovenia Systému riadenia v súvislosti s nastavením a aplikáciou hodnotiacich kritérií s cieľom zvýšenia úrovne kvality a objektívnosti odborného hodnotenia ŽoNFP, ako aj s cieľom zvýšenia preukázateľnosti hodnotiaceho procesu, najmä vo vzťahu k aplikácii hodnotiacich kritérií odbornými hodnotiteľmi.	CKO	30. 6. 2011	
3.2	Upraviť Systém riadenia tak, aby boli podrobnejšie upravené pravidlá výberu externých odborných hodnotiteľov tak z procesného hľadiska, ako aj z hľadiska administratívneho zabezpečenia (stanovenie minimálnej dĺžky na zverejnenie výzvy na výber hodnotiteľov, zavedenie povinnosti RO prizvať k procesu výberu hodnotiteľov zástupcov CKO a OA ako nezávislých pozorovateľov) s dôrazom na zabezpečenie princípov transparentnosti a objektívnosti tohto procesu.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	
3.3	Zaviesť do Systému riadenia povinnosť pre RO priebežne sledovať a preskúmavať medializované podnety, resp. podnety iných subjektov týkajúce sa príslušného OP (napr. prostredníctvom príslušných tlačových odborov ústredných orgánov štátnej správy plniacich úlohy RO) a v prípade potvrdenia podozrení prijať opatrenia na odstránenie nedostatkov a o prijatých opatreniach bezodkladne informovať CO a OA.	CKO v spolupráci s Orgánom zabezpečujúcim ochranu finančných záujmov (Úrad vlády SR)	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	
3.4	Zabezpečiť posilnenie kompetencií a postavenia Orgánu zabezpečujúceho ochranu finančných záujmov a zaviesť do jeho činností metódy forenzného auditu s cieľom zabezpečovania dôkazov v prípade závažných podozrení zneužívania zdrojov EÚ a zvyšovania transparentnosti implementácie ŠF a KF (napr. v prípade podozrenia zo spoločnej koordinácie verejného obstarávania zo strany verejného obstarávateľa a uchádzačov a podozrenia z predbežnej dohody o výsledku).	Orgán zabezpečujúci ochranu finančných záujmov 	31. 12. 2011	
3.5	Zabezpečiť povinnosť zverejňovania údajov týkajúcich sa osôb podieľajúcich sa na schvaľovacom procese žiadostí o NFP po ukončení tohto procesu vo forme úpravy zákona o pomoci a podpore, s cieľom informovania verejnosti o zabezpečení týchto procesov zo strany RO. 	CKO	30. 9. 2011	
3.6	Zabezpečiť povinnosť zverejňovania rozšírených informácií o schválených, resp. neschválených projektoch vrátane príčin ich neschválenia vo forme úpravy zákona o pomoci a podpore. 	CKO	30. 9. 2011	
3.7	Zabezpečiť povinnosť zverejňovania zoznamu projektov, pri ktorých bol dokázaný podvod alebo nekalá súťaž s uvádzaním mien právnických a fyzických osôb pri narábaní s prostriedkami EÚ spolu s definovaním jednotnej metodiky identifikovania a nahlasovania takýchto projektov.	Orgán zabezpečujúci ochranu finančných záujmov 	30. 9. 2011	
3.8	Vypracovať analýzu uskutočniteľnosti verejného systému kontroly v podmienkach implementácie  ŠF a KF (zahŕňajúcej definovanie možných spôsobov riešenia s maximálnym využitím podpory ITMS a stanovenia technickej, časovej a finančnej náročnosti)	CKO	31. 12. 2011	
3.9	Zabezpečiť zvýšenie transparentnosti a objektívnosti v postupe riadiacich orgánov pred začatím konania o žiadosti podľa § 14 zákona o pomoci a podpore s dôrazom na proces posudzovania splnenia náležitostí predložených podaní zo strany potenciálnych žiadateľov o NFP s podmienkami Výzvy.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	

4.	Obstarávanie tovarov, služieb a stavebných prác v rámci implementácie ŠF a KF
Opis skutkového stavu
K spomaleniu čerpania finančných prostriedkov dochádza predovšetkým v súvislosti s nedostatkami vyskytujúcimi sa v procese verejného obstarávania, resp. verejnej obchodnej súťaže (napr. predlžovanie procesu verejného obstarávania, uplatňovanie revíznych postupov, najmä časté podávanie námietok zo strany neúspešných uchádzačov, nedodržiavanie zákonom stanovených lehôt na realizáciu verejného obstarávania (ďalej aj „VO“) prijímateľmi). 

Dôvodom predlžovania alebo opakovania samotného procesu verejného obstarávania, resp. verejnej obchodnej súťaže je najmä porušenie základných princípov stanovených v zákone č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej aj „zákon o VO“), príp. v zákone 
č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník v znení neskorších predpisov. K opakovaniu procesu dochádza na základe rozhodnutia samotného prijímateľa na základe odporúčania zo strany RO, resp. stanoviska ÚVO. Problémy súvisiace s procesom verejného obstarávania, resp. verejnej obchodnej súťaže vedú k predkladaniu žiadostí o zmenu zmluvy o poskytnutí NFP, ktorých obsahom je napr. žiadosť o predĺženie harmonogramu realizácie aktivít projektu. Na plynulý proces čerpania finančných prostriedkov má vplyv taktiež zmena legislatívy SR a EÚ (napr. pri zmene DPH z 19 % na 20 % dochádzalo k uzatváraniu dodatkov k existujúcim zmluvám o dielo z dôvodu zmeny celkovej ceny diela, čo spôsobilo predlžovanie času preplácania výdavkov, keďže administratívna kontrola verejného obstarávania prebieha v zmysle Systému riadenia pred aj po podpise dodatku k zmluve o dielo). V prípade ak nedostatky  pri verejnom obstarávaní, resp. verejnej obchodnej súťaži sú identifikované až počas administratívnej kontroly žiadosti o platbu, je potrebné pozastaviť proces kontroly do času odstránenia nedostatkov. Pri zákazkách s nízkou hodnotou nie je povinnosťou RO kontrolovať dokumentáciu aj pred podpisom zmluvy s úspešným uchádzačom. Avšak riadiaci orgán je oprávnený zmluvne zaviazať prijímateľa povinnosťou predkladať dokumentáciu z verejného obstarávania aj pred podpisom zmluvy s úspešným uchádzačom, keď identifikuje vysokú chybovosť pri vykonávaní verejného obstarávania u zákaziek s nízkou hodnotou. 

Významným nástrojom na dosiahnutie hospodárnejšieho procesu verejného obstarávania je najmä možnosť využívať inštitút elektronickej aukcie.  
Medzi výhody elektronickej aukcie patrí najmä:
-	možnosť ušetrenia finančných prostriedkov určených na obstaranie tovarov, služieb a stavebných prác vplyvom znižovania ponúk (hospodárnosť),
-	možnosť opätovného využitia získaných finančných prostriedkov na ďalšie obstarávanie, príp. iné finančné potreby obstarávateľa,
-	objektivizácia cien tovarov, služieb a stavebných prác (pôvodne nadhodnotené sumy sa znižujú počas súťažiaceho procesu),  
-	zrýchlenie procesov pri obstarávaní (systém automaticky vyhodnocuje jednotlivé položky rozpočtu),
-	väčšia prehľadnosť zo strany obstarávateľa, keďže má možnosť kontrolovať súčasne všetkých zúčastnených uchádzačov.
	
V súvislosti s vykonávaním obchodnej verejnej súťaže vznikla potreba analyzovania možnosti efektívnejšieho a transparentnejšieho nastavenia podmienok vyhlasovaných obchodných verejných súťaží. Dôležitosť tejto skutočnosti potvrdzuje aj rámcová a príliš všeobecná právna úprava kodifikovaná v jednotlivých ustanoveniach Obchodného zákonníka upravujúcich obchodnú verejnú súťaž. Jednou z možností vyššej transparentnosti pri realizovaní obchodnej verejnej súťaže je verejne prístupná informácia (napr. na určenej internetovej stránke) ohľadne všetkých vyhlásených obchodných verejných súťaží, ktoré majú byť spolufinancované z prostriedkov EÚ a štátneho rozpočtu.

Zákon o VO nezaväzuje ÚVO informovať RO o uskutočnených kontrolách u prijímateľov (verejných obstarávateľov, obstarávateľov, osôb podľa § 7). V prípade niektorých uskutočnených kontrol CO zistil, že RO nemá vedomosť o pochybeniach svojich prijímateľov vo verejnom obstarávaní, ktoré mali dopad na realizáciu projektu. V súčasnosti nie je zabezpečená výmena informácií medzi ÚVO a RO. 

V súvislosti s § 27a zákona o pomoci a podpore je RO oprávnený v prípade porušenia pravidiel a postupov verejného obstarávania vyzvať prijímateľa na vrátenie poskytnutého príspevku alebo jeho časti na predmet zákazky, pričom je oprávnený využiť usmernenie o určení finančných opráv, ktoré je potrebné uplatňovať na výdavky spolufinancované zo ŠF a KF pri nedodržaní pravidiel o verejnom obstarávaní (COCOF 07/0037/03 – SK). Vzhľadom na možnú nesprávnu interpretáciu predmetného usmernenia a špecifiká jednotlivých porušení v zmysle zákona o verejnom obstarávaní vypracuje CKO metodický pokyn k určeniu korekcií, ktoré je potrebné uplatňovať na výdavky spolufinancované zo ŠF a KF pri porušení pravidiel a postupov verejného obstarávania.

Proces verejného obstarávania v súvislosti s klientelizmom patrí medzi rizikové oblasti implementácie ŠF a KF. V záujme vylúčiť klientelizmus z implementácie, resp. z verejného obstarávania, je nutné zabezpečiť podrobnejšie postupy na dodržiavanie princípu rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie v rámci verejného obstarávania s cieľom dostatočne sa uistiť o dodržiavaní princípov implementácie ŠF a KF a zvýšiť transparentnosť. Podrobnejšie postupy by mali znížiť možnosť spoločnej koordinácie postupu verejného obstarávania medzi verejným obstarávateľom a uchádzačmi, príp. vzniku predbežnej dohody medzi verejným obstarávateľom a uchádzačmi s cieľom ovplyvňovať výsledok verejného obstarávania. Opatrenie by malo taktiež prispieť k vylúčeniu možnosti zvýhodňovania uchádzačov zo strany verejných obstarávateľov hlavne na základe personálneho prepojenia a známostí s uchádzačmi v procese verejného obstarávania.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
4.1	Zabezpečiť realizáciu komplexných školení pre RO, CO a OA v oblasti verejného obstarávania.	CKO	priebežne	
4.2	Vypracovať analýzu chybovosti vo verejných obstarávaniach/obchodných verejných súťažiach vykonávaných prijímateľmi a možností zvýšenia transparentnosti a efektívnosti pri vykonávaní obstarávania tovarov, služieb, stavebných prác a súvisiacich postupov.	CKO v spolupráci s ÚVO a RO	31. 12. 2011	
4.3	Iniciovať uzavretie dodatku k dohode o spolupráci medzi ÚVO a RO, ktorý rozšíri povinnosti ÚVO o informovanie RO o vykonaných kontrolách u prijímateľov a o ich výsledkoch a chybovosti.	CKO v spolupráci s RO a ÚVO	30. 9. 2011	
4.4	Vypracovať metodický pokyn k určeniu korekcií, ktoré bude RO povinný uplatňovať na výdavky spolufinancované zo ŠF a KF pri porušení pravidiel a postupov verejného obstarávania v súlade s usmernením k určení finančných opráv, ktoré je potrebné uplatňovať na výdavky spolufinancované zo ŠF a KF pri nedodržaní pravidiel o verejnom obstarávaní (COCOF 07/0037/03-SK, COCOF 07/0037/02-SK).    	CKO v spolupráci s ÚVO a RO	30. 6. 2011	
4.5	Zabezpečiť legislatívnu zmenu zákona o verejnom obstarávaní v oblasti:
- posudzovania všeobecných princípov verejného obstarávania, najmä princípu nediskriminácie (napr. ak sa verejný obstarávateľ dostane do konfliktu záujmov s uchádzačmi a zvýhodňuje vybraného uchádzača) a posudzovania hospodárnosti v prípade ak síce je dodržaná procesná správnosť verejného obstarávania, avšak celková výška sumy je neprimerane vysoká,
- zverejňovania verejných obstarávaní (hlavne identifikáciu verejného obstarávateľa, predmetu zákazky a odborne spôsobilej osoby), kde EK nepreplatila konkrétne výdavky zo zdrojov EÚ, príp. boli uplatnené finančné korekcie zo strany EK alebo príslušných národných subjektov,
- inštitútu odborne spôsobilých osôb zo zákona o verejnom obstarávaní a zodpovednosti vyplývajúcej z odborných vedomostí a praktických skúseností delegovať v plnom rozsahu na verejných obstarávateľov,
- zverejňovania výsledkov kontrol ÚVO v prípade kontrol VO po uzavretí zmluvy s úspešným uchádzačom, s cieľom informovanosti najmä RO a prijímateľov.	MS SR	31. 12. 2011	
4.6	Zabezpečiť zverejňovanie verejných obstarávaní (hlavne identifikáciu verejného obstarávateľa, predmetu zákazky a odborne spôsobilej osoby), kde EK nepreplatila konkrétne výdavky zo zdrojov EÚ, príp. boli uplatnené finančné korekcie zo strany EK alebo príslušných národných subjektov.	ÚVO v spolupráci s RO	priebežne	
4.7	Zabezpečiť predloženie všetkých relevantných informácií od EK v oblasti verejného obstarávania v rámci implementácie ŠF a KF na  ÚVO, s cieľom oboznámiť ÚVO s názormi a požiadavkami EK v uvedenej problematike, ktoré umožnia ÚVO dôkladnejšiu identifikáciu problémov v implementácii ŠF a KF vo vzťahu k procesu verejného obstarávania, ich následné hodnotenie a riešenie. 	MFSR v spolupráci s RO	30. 9. 2011	
4.8	Zabezpečiť podrobnejšie postupy na dodržiavanie princípu rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie v rámci verejného obstarávania prostredníctvom pracovnej skupiny ad hoc so zapojením kontrolných, expertných a implementačných orgánov s cieľom dostatočne sa uistiť o dodržiavaní princípov implementácie ŠF a KF a zvýšiť transparentnosť a vylúčiť klientelizmus z implementácie a z procesu verejného obstarávania. 	 MS SR	31. 12. 2011	
4.9	Zabezpečiť zverejňovanie najčastejšie kladených otázok a odpovedí a najčastejších pochybení v oblasti verejného obstarávania aj s návrhmi preventívnych opatrení na internetovej stránke RO.	RO	priebežne	

5.	Posudzovanie hospodárnosti výdavkov
Opis skutkového stavu
Východiskovým procesom determinujúcim hospodárnosť a efektívnosť výdavkov je proces odborného hodnotenia ŽoNFP. Z dôvodu správnej aplikácie hodnotiacich kritérií v rámci odborného hodnotenia ŽoNFP je zo strany RO potrebné zabezpečiť, aby súčasťou hodnotiacich kritérií boli jasné inštrukcie pre odborných hodnotiteľov ohľadom významu, aplikácie a interpretácie hodnotiacich kritérií. 

Doterajšie skúsenosti v oblasti aplikácie hodnotiacich kritérií ukazujú, že najproblémovejším momentom v rámci odborného hodnotenia ŽoNFP je správna aplikácia skupiny hodnotiacich kritérií „rozpočet a nákladová efektívnosť“, v ktorého rámci RO posudzuje okrem iného mieru transformácie zdrojov na výstupy projektu, efektívnosť pripravovanej investície a pod.

S cieľom zabezpečenia jednotného posúdenia hodnotiaceho kritéria „rozpočet a nákladová efektívnosť“, definoval CKO v Systéme riadenia terminologické východiská pre hospodárnosť, efektívnosť, účinnosť, účelnosť, čo umožňuje bližšie pochopenie podstaty a významu posúdenia nákladovej efektívnosti projektu.  

Riziká spojené s predmetnými hodnotiacimi kritériami sa však nespájajú iba s procesom jeho aplikácie v rámci odborného hodnotenia ŽoNFP, ale aj s ich neskorším využitím v rámci procesu administratívnej kontroly verejného obstarávania/obchodnej verejnej súťaže. Nastavenie spôsobu posudzovania týchto kritérií pritom musí jednoznačne zodpovedať účelu odborného hodnotenia (posúdenie efektívnosti transferu finančných prostriedkov na výsledky projektu) a jeho neskoršiemu využitiu v ďalších etapách implementácie OP (v prípade ak proces administratívnej kontroly verejného obstarávania/ obchodnej verejnej súťaže nastane až po procese odborného hodnotenia ŽoNFP).

Vo fáze realizácie projektov teda RO posudzuje aspekty hospodárnosti a efektívnosti v rámci procesu administratívnej kontroly obstarávania tovarov, služieb, stavebných prác a súvisiacich postupov.  

V súvislosti s potrebou skvalitnenia odborného hodnotenia ŽoNFP v oblasti nákladovej efektívnosti plánuje CKO objasniť bázu pre hodnotenie hospodárnosti výdavkov v rámci odborného hodnotenia ŽoNFP prostredníctvom bližšej definície:

1.	úspornostnej formy hospodárnosti, t. j. minimalizácie jednotkových výdavkov pri odhadovanom objeme produkcie a
2.	účinnostnej formy hospodárnosti, t. j. maximalizácie efektov z danej veľkosti vynaložených nákladov (snaha o rozdelenie rozsahu celkových nákladov do čo najväčšieho objemu vyrobenej produkcie).

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
5.1	Vypracovať usmernenie CKO vo forme metodického pokynu alebo metodického výkladu, ktoré bude komplexne upravovať zásady a spôsob posudzovania hospodárnosti a efektívnosti výdavkov projektov v procese schvaľovania žiadostí o NFP a kontroly projektov. 	CKO	31. 8. 2011	

6.	Znížená disponibilita finančných prostriedkov prijímateľov na spolufinancovanie ich projektov

Opis skutkového stavu
Jedným z negatívnych dôsledkov ekonomickej krízy posledných rokov je znížená schopnosť prijímateľov (zo súkromného aj verejného sektora) zabezpečiť spolufinancovanie ich projektov. Uvedené sa prejavuje tak vo fáze predkladania a schvaľovania žiadosti o NFP, kedy je potrebné deklarovať disponibilitu finančných prostriedkov na spolufinancovanie predkladaných projektov, ako aj v implementačnej fáze projektu, najmä v prípade využívania systému refundácie na uhrádzanie výdavkov projektu. 

Využívaním systémov predfinancovania a zálohových platieb sa okrem iného zabezpečí:
-	riešenie problému so zabezpečovaním finančných prostriedkov prijímateľov na úhradu výdavkov projektu (platobnej schopnosti prijímateľov v súvislosti s výdavkami projektu),
-	skrátenie lehôt vyplácania finančných prostriedkov prijímateľom a minimalizácia rizika časového oneskorenia s realizáciou aktivít projektu,
-	vyššia realizovateľnosť projektov,
-	rýchlejší nábeh čerpania finančných prostriedkov OP,
-	zníženie rizika (motivácie) účelového porušovania príslušných právnych predpisov SR (napr. zákon o účtovníctve), resp. ustanovení zmluvy o poskytnutí NFP zo strany prijímateľov z dôvodu nedostatku vlastných zdrojov na financovanie výdavkov projektu.

V tejto súvislosti je však potrebné upozorniť na riziká spojené so systémom predfinancovania a zálohových platieb. Negatívny dôsledok využívania oboch systémov môže predstavovať vysoká suma prostriedkov štátneho rozpočtu v obehu, ktorá nebude prijímateľmi zúčtovaná. V prípade ak prijímateľ využívajúci systém predfinancovania neuhradí svoje záväzky voči dodávateľovi do konca rozpočtového roku, finančné prostriedky prijaté systémom predfinancovania nebude možné zúčtovať v nasledovnom rozpočtovom roku. Zavádzanie systémov predfinancovania a zálohových platieb preto musí byť spojené so zavedením adekvátneho mechanizmu sledovania úrovne zúčtovávania poskytnutého predfinancovania, resp. poskytnutých zálohových platieb.

V tejto súvislosti je dôležitá aj potreba optimalizácie procesov a administratívnych kapacít RO za účelom zrýchlenia schvaľovania ŽoNFP. Zároveň je žiaduce striktne dodržiavať lehoty na schvaľovanie žiadostí o platbu stanovené Systémom finančného riadenia.

Vo vzťahu k dokladovaniu zabezpečenia spolufinancovania projektu zo strany žiadateľa vo fáze predkladania a schvaľovania ŽoNFP je zo strany RO vo väčšej miere potrebné využívať možnosť danú Systémom riadenia (kap. 4.2.1, ods. 52, písm. i)), v zmysle ktorej je za postačujúce, na základe rozhodnutia RO, možné považovať aj predloženie dokladu zabezpečujúceho spolufinancovanie iba určitej časti, resp. určitej fázy implementácie projektu (napr. v prípade projektu s predpokladanou dĺžkou realizácie aktivít 2 roky a celkovými oprávnenými výdavkami vyššími ako 200.000 EUR je postačujúci doklad o zabezpečení 50 % vlastných zdrojov potrebných na spolufinancovanie projektu).

Zvlášť v období ekonomickej krízy je nelogické a neadekvátne žiadať od žiadateľov, aby mali viazané finančné prostriedky na spolufinancovanie projektu v celej výške od momentu predloženia projektu až po ich vynaloženie na výdavky projektu (čo vyplýva z charakteru podmienok poskytnutia pomoci, ktoré musí prijímateľ spĺňať počas platnosti a účinnosti zmluvy o poskytnutí NFP). Je ale dôležité, aby RO pri zavádzaní vyššie uvedenej možnosti dokladovania spolufinancovania citlivo stanovil mieru dokladovania spolufinancovania s ohľadom na typ oprávnených žiadateľov tak, aby RO získal dostatočné uistenie o kapacite žiadateľa zabezpečiť realizáciu projektu z finančného hľadiska. Využitím tejto možnosti sa vytvoria predpoklady pre zvýšený záujem o pomoc zo ŠF a KF, ako aj na zníženie rizika (motivácie) podvodného konania zo strany žiadateľov v súvislosti s preukazovaním disponibility finančných prostriedkov na spolufinancovanie projektu (z dôvodu nedostatku vlastných zdrojov).

CKO v súvislosti s dokladovaním spolufinancovania projektu zo strany žiadateľa pristúpi k úprave Systému riadenia tak, aby zabezpečenie spolufinancovania projektu bolo možné posudzovať na základe hospodárskych výsledkov žiadateľa, resp. na základe vybraných ukazovateľov finančnej analýzy k stanovenému obdobiu (napr. altmanov index pre subjekty súkromného sektora a ukazovatele likvidity a zadlženosti pre subjekty verejnej správy) potvrdzujúcich schopnosť žiadateľa uhrádzať v budúcnosti svoje záväzky, bez potreby predkladania výpisu z bankového účtu, úverovej zmluvy a pod. Uvedená možnosť sa týka predovšetkým subjektov súkromného sektora, keďže v zmysle platného Systému riadenia (kap. 4.2.1. ods. 52 písm. i)) je už v súčasnosti v prípade subjektov verejnej správy možné deklarovať zabezpečenie spolufinancovania napr. uznesením zastupiteľstva v prípade subjektov územnej samosprávy alebo vyhlásením štatutárneho orgánu žiadateľa v prípade subjektov štátnej správy. Posudzovanie schopnosti žiadateľa zabezpečiť spolufinancovanie projektu na základe jeho hospodárskych výsledkov musí byť v prípade subjektov súkromného sektora prepojené na posudzovanie podniku v ťažkostiach podľa definície v nariadení Komisie (ES) č. 800/2008 a oznámení Komisie č. 2004/C244/02.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
6.1	V maximálnej možnej miere umožniť pre prijímateľov využitie systému predfinancovania a/alebo zálohových platieb pre jednotlivé oprávnené subjekty v zmysle Systému finančného riadenia v rámci všetkých pripravovaných výziev, ktoré RO plánujú do konca programového obdobia vyhlásiť.	RO	priebežne	
6.2	Umožniť vo fáze predkladania ŽoNFP dokladovať zabezpečenie spolufinancovania projektu zo strany žiadateľa iba na časť vlastného spolufinancovania projektu, a to v závislosti od charakteru a veľkosti projektu a predpokladanej dĺžky realizácie projektu tak, ako to umožňuje Systém riadenia (kap. 4.2.1, ods. 52, písm. i)), napr. v prípade projektu s predpokladanou dĺžkou realizácie 2 roky je postačujúci doklad o zabezpečení 50 % vlastných zdrojov potrebných na spolufinancovanie projektu.	RO	priebežne	
6.3	Upraviť Systém riadenia tak, aby zabezpečenie spolufinancovania projektu zo strany žiadateľa bolo možné posudzovať na základe hospodárskych výsledkov žiadateľa, resp. na základe vybraných ukazovateľov finančnej analýzy k stanovenému obdobiu potvrdzujúcich schopnosť žiadateľa uhrádzať v budúcnosti svoje záväzky.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	

7.	Dôsledky častých zmien v legislatíve SR s dopadom na proces implementácie ŠF a KF

Opis skutkového stavu
V priebehu roka 2010 došlo k trom rozsiahlym zmenám vo vzťahu k vzniku, zániku a zmene niektorých ústredných orgánov štátnej správy. Ide o zákon č. 37/2010 Z. z. (zrušenie MVRR SR, MŽP SR a zmena v názvoch a kompetenciách niektorých ministerstiev), zákon č. 372/2010 Z. z. (opätovný vznik MŽP SR a zmena v kompetenciách a názve MPRV SR) a zákon č. 403/2010 Z. z. (zmena v názve a kompetenciách MH SR a MDVRR SR). V podmienkach ŠF a KF ide najmä o OP BK, ROP a OP ŽP.  

V nadväznosti na prijatie zákona č. 37/2010 Z. z. a v súvislosti so zrušením MVRR SR a MŽP SR bolo nevyhnutné upraviť vybrané procesy, resp. prerušiť kontinuitu niektorých činností delimitovaných organizácií. 
MF SR vypracovalo osobitné metodické usmernenie MF SR č. 2/2010 k delimitácii MVRR SR a MŽP SR zo dňa 29. 04. 2010, ktoré riešilo technické podmienky delimitácie dotknutých organizácií, najmä v oblasti: 
-	spracovania žiadostí o platbu prijímateľov (vzhľadom na prechodné obdobie, počas ktorého nebolo možné preplácať žiadosti o platbu prijímateľom od 17. 6. 2010 do 12. 7. 2010);
-	spracovania súhrnných žiadostí o platbu (súhrnné žiadosti o platbu nebolo možné predkladať v období od 15. 5. 2010 do 12. 7. 2010);
-	povinnosti evidencie údajov do ITMS a ISUF (technické zrušenie pôvodných projektov v prípadoch, kedy prijímateľom bola delimitovaná organizácia a následné vytvorenie „nových projektov“);
-	vyrovnania finančných vzťahov, účtovníctvo a výkazníctva platobných jednotiek delimitovaných organizácií;
-	povinností nástupníckych organizácií (napr. zmluvne upraviť prechod pohľadávok a záväzkov 
z vysporiadania finančných opráv a nezrovnalostí v súvislosti s činnosťou delimitovanej organizácie realizovanou pred 1. júlom 2010, najmä záväzky v súvislosti s touto činnosťou na základe pohľadávok EK, ktoré vzniknú v budúcnosti, sprístupnenie účtov v Štátnej pokladnici a rozpočtu pre platobnú jednotku nástupníckej organizácie, spracovanie žiadostí o platbu v rámci nástupníckej organizácie 
v ITMS k novému projektu s novým prijímateľom)

Okrem toho museli delimitované organizácie pristúpiť k zmene vydaných rozhodnutí o schválení žiadosti o  NFP v prípadoch, kedy táto organizácia vystupovala v projekte ako prijímateľ, ako aj k zmene riadiacej dokumentácie (napr. programový manuál, príručky pre žiadateľa, interné manuály).
V súvislosti s opätovným vznikom MŽP SR došlo k pozastaveniu možnosti preplácania žiadostí o platbu taktiež v období od 18. 10. 2010, pričom platobná jednotka bola opätovne disponibilná až dňa 18. 11. 2010. V období od mája 2010 do februára 2011 teda nebolo možné v rámci OP ŽP vyplácať jednotlivé žiadosti o platbu približne štyri mesiace, čo malo negatívny vplyv na rýchlosť čerpania finančných prostriedkov.      

Delimitácia vybraných ministerstiev mala negatívny vplyv na plynulú implementáciu pomoci a podpory z fondov EÚ. Prechodné obdobie, počas ktorého nemohli delimitované subjekty realizovať žiadne platby v súvislosti s realizovanými projektmi trvalo pri prvej delimitácii takmer  2 mesiace, čo pre niektorých prijímateľov znamená značné komplikácie pri implementácii projektov. Veľkým negatívom bola aj skutočnosť, že išlo o mesiace máj až júl, ktoré predstavujú najmä z hľadiska projektov financovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja s prevažnými aktivitami, týkajúcimi sa stavebnej činnosti, kľúčové obdobie hlavnej stavebnej sezóny. V dôsledku posunu týchto aktivít došlo k značným zmenám vo vzťahu k časovým harmonogramom realizácie aktivít jednotlivých projektov a tým k potrebe vytvárania dodatkov k jednotlivým zmluvám o poskytnutí NFP. 

K zmierňovaniu negatívnych dopadov hospodárskej krízy a tým aj k zvyšovaniu zamestnanosti prispieva aj plynulá realizácia schválených projektov. Pozastavenie vyplácania finančných prostriedkov v takom meradle, ako sa uskutočnilo v roku 2010, nielenže zníži čerpanie rozpočtov jednotlivých projektov, ale môže spôsobiť odstupovanie od zmlúv o NFP zo strany prijímateľov, keďže prijímatelia nie sú vždy schopní zabezpečiť financovanie z vlastných zdrojov počas celého prechodného obdobia v súvislosti s delimitáciou a obdobia každoročného uzatvorenia Štátnej pokladnice.

Rovnako za negatívum je možné považovať aj ďalšie zmeny v legislatívnom prostredí SR, ktoré mali dopad na prebiehajúci proces implementácie ŠF a KF. Priebežné zmeny v nastavených postupoch a pravidlách v období, ktoré je z hľadiska nábehu čerpania považované za kľúčové, malo za následok vznik potreby vykonať ďalšie  zmeny a úpravy tak v Systéme riadenia, ako aj v konkrétnych už schválených projektoch. 

Ide najmä o: 
-	zákon č. 546/2010 Z. z. Občiansky zákonník v znení neskorších predpisov. Uvedeným zákonom bol zavedený inštitút povinného zverejňovania zmlúv uzatváraných subjektmi verejnej správy, čo v podmienkach ŠF a KF znamená povinnosť zverejňovať všetky zmluvy o poskytnutí NFP (príp. dodatky k zmluvám) uzavreté po 01. 01. 2011 vrátane relevantných dokumentov, na ktoré zmluva odkazuje. Predmetný zákon nadobudol platnosť dňa 31. 12. 2010, pričom jeho účinnosť nastala hneď nasledujúci deň, t. j. 01. 01. 2011. Krátka legisvakančná lehota, ako aj nejednoznačnosť niektorých jeho ustanovení (upravujúcich napr. zverejňovanie zmlúv uzatvorených medzi viacerými povinnými osobami, technické aspekty zverejňovania zmlúv, nezverejňovanie ustanovení zmluvy, ktoré sa nesmú sprístupniť, povinnosť zverejňovať objednávky a faktúry tovarov, služieb a stavebných prác, zverejňovanie záložných zmlúv atď.) spôsobili, že účinnosť jednotlivých uzavretých zmlúv o poskytnutí NFP (príp. dodatkov k týmto zmluvám) nastala až po vyriešení týchto technických a právnych otázok.

-	zákon č. 490/2010 Z. z. s účinnosťou od 01. 01. 2011, ktorým došlo k zvýšeniu sadzby dane z pridanej hodnoty o 1 %. Daň z pridanej hodnoty za predpokladu splnenia vymedzených podmienok môže byť považovaná za oprávnený výdavok za predpokladu, že tým nedôjde k navýšeniu schváleného NFP. Z tohto dôvodu je potrebné zmenenú sadzbu DPH upraviť dodatkami k zmluvám o poskytnutí NFP, ktoré pre nadobudnutie účinnosti vyžadujú povinné zverejnenie, čím sa opätovne dostávame k právnym aj technickým problémom uvedeným v predchádzajúcom bode. 

Za negatívum v tejto súvislosti možno považovať aj často absentujúcu metodiku zo strany gestorov príslušných právnych predpisov, ktorá by podrobnejším spôsobom upravovala niektoré ich aspekty (napr. vo forme vykonávacieho právneho predpisu alebo usmernenia) a týmto zohľadňovala špecifiká implementácie ŠF a KF.    

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
7.1	Zabezpečiť spoločný postup RO v procese plnenia povinností vyplývajúcich zo zmien v legislatíve a spolu s gestormi príslušných právnych predpisov zabezpečiť vypracovanie podrobnej metodiky zohľadňujúcej špecifiká implementácie ŠF a KF.	CKO	priebežne	

8.	Administratívne kapacity subjektov zapojených do implementácie OP a HP

Opis skutkového stavu
Základným a nevyhnutným východiskom pre zabezpečenie efektívnej implementácie OP a plnenie záväzkov v oblasti kohéznej politiky voči EÚ a verejnosti sú správne nastavené administratívne kapacity. Doterajšie skúsenosti v oblasti zabezpečovania administratívnych kapacít poukazujú na pretrvávajúce nedostatky, ktoré sa v závislosti od OP týkajú kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektov. 

Z hľadiska významnosti rizík, ktoré majú v oblasti administratívnych kapacít priamy vplyv na efektívnosť implementácie ŠF a KF, je možné pomenovať ako najvýznamnejšie a dlhodobo pretrvávajúce problémy v nasledovných oblastiach:

a)	Kvantitatívna optimalizácia administratívnych kapacít

Administratívne kapacity pre programové obdobie 2007 - 2013 nie sú na jednotlivých subjektoch zapojených do riadenia a implementácie ŠF a KF rovnomerne zabezpečené, najmä čo sa týka princípu proporcionality vo vzťahu k alokácii OP. Východiskom, na ktorého základe boli od začiatku programového obdobia 2007 - 2013 administratívne kapacity subjektov zapojených do riadenia a implementácie ŠF a KF zabezpečované, bola Analýza administratívnych kapacít pre programové obdobie 2007 – 2013 (uznesenie vlády SR č. 396/2007), ktorej výsledkom bola kvantifikácia požadovaných počtov pracovných miest pre všetky relevantné rezorty, ako aj definovanie postupnosti ich zabezpečenia na jednotlivých rezortoch, t. j. postupného zvyšovania na požadovanú úroveň s ohľadom na nárast nárokov na riadenie a implementáciu OP v čase. Požadovaný stav administratívnych kapacít nebol však doteraz naplnený pri väčšine relevantných subjektov. Neuspokojivé posilňovanie administratívnych kapacít v oblasti ŠF a KF má okrem objektívnych dôvodov (napr. nedostatočná ponuka pracovného trhu, nízke motivačné faktory verejnej správy oproti súkromnej sfére) aj politicko–spoločenské, ktoré vrcholia najmä v súčasnom období konsolidácie verejných financií aj prostredníctvom realizácie úspor a zefektívňovania v štátnej správe. V tejto súvislosti je však potrebné zdôrazniť, že riešenie otázky prezamestnanosti v štátnej správe v kontexte úspory zdrojov, nie je v prípade administratívnych kapacít subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF opodstatnené najmä z dôvodu, že požiadavky, na ktorých základe boli administratívne kapacity nastavené, vyplynuli z výsledkov odbornej analýzy (analýza vychádzala z požiadaviek jednotlivých subjektov pri zohľadnení nastavených organizačných štruktúr a procesného modelu riadenia v rámci jednotlivých OP, ktorý zodpovedal náročnosti požiadaviek na plnenie úloh v rámci riadenia a implementácie OP vyplývajúcim zo Systému riadenia) a rovnako z dôvodu, že mzdové výdavky administratívnych kapacít subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF sú refundované z finančných prostriedkov technickej pomoci príslušných OP a z tohto pohľadu nevytvárajú záťaž na štátny rozpočet.

Poddimenzovanosť, resp. nerovnomerné využívanie administratívnych kapacít priamo ohrozuje plnenie úloh v rámci implementácie OP v požadovanom rozsahu. CKO v tejto súvislosti pripravil niekoľko materiálov, cieľom ktorých bolo poukázanie na existujúci stav a ktoré boli prerokované na kompetentných úrovniach riadenia ŠF a KF (napr. v dôsledku poddimenzovanosti administratívnych kapacít bolo už v minulosti preukázané spomalenie čerpania finančných prostriedkov vybraných OP v dôsledku nedodržiavania lehôt v procese administrácie žiadostí o platbu a pod.). S kvantitatívnym aspektom problematiky administratívnych kapacít súvisí aj súčasný stav záťaže administratívnych kapacít na jednotlivých subjektoch. Administratívne kapacity sú operatívne zaťažované z externého prostredia (napr. súbežným priebehom rôznych typov interných a externých preverovaní a kontrol, často s prelínajúcim sa zameraním, teda duplicita predmetu kontroly, auditov, vyšetrovaní, vybavovaní sťažností a podnetov). Uvedený stav obmedzuje funkčnosť relevantných subjektov, spomaľuje proces implementácie a zvyšuje riziko chybovosti pod tlakom plnenia termínovaných úloh s administratívnymi kapacitami, funkčne vymedzenými primárne pre plnenie úloh v zmysle procesného nastavenia funkčných pozícií. S vyťažiteľnosťou administratívnych kapacít súvisí aj nedostatočné využívanie personálnej podpory vo forme brigádnickej činnosti. Brigádnická podpora slúži najmä zabezpečenie menej odborných činností súvisiacich s administratívou v rámci jednotlivých procesov realizovaných v implementácie OP (napr. kontrola súladu deklarovaných výdavkov  v tlačenej verzii ŽoP a v ITMS, matematická kontrola číselných hodnôt v predloženej ŽoP, zadávanie číselných údajov do čerpania rozpočtov a pod.). Využívanie brigádnickej podpory, ako aj práce na dohodu (v prípade špecializovaných úloh), umožňuje realizovať aj operatívne úkony vo vzťahu k prerozdeľovaniu úloh realizovaných  v rámci jednotlivých funkčných pozícií a prispieva tak k možnosti plnohodnotného využívania odborných administratívnych kapacít v rámci príslušných subjektov. 

Aktuálnou je v prípade niektorých RO aj otázka efektívneho a jasného nastavenia procesných rolí zamestnancov, čím sa vytvorí priestor pre konkrétne mechanizmy na zjednodušenie a zníženie administratívnej záťaže (napr. zjednotenie funkcií do 1 osoby projektového manažéra) by umožnilo zjednodušiť a zefektívniť aj následné procesy. Niektoré subjekty k uvedenému kroku pristúpili a zlúčili vybrané pozície, čím poklesol počet projektov prislúchajúcich jednému manažérovi približne na polovicu, čo sa v pozitívnej miere odzrkadlilo na náraste čerpania alokácie OP. Otázka efektívneho a jasného nastavenia procesných rolí zamestnancov sa rovnako týka aj vymedzenia typov rolí a identifikovania nezlučiteľnosti vybraných rolí do jedného funkčného miesta z hľadiska zachovania objektivity, kontroly a efektivity.
Hlavným rizikom súčasného stavu administratívnych kapacít, ktorý je dôsledkom skutočností zmienených vyššie, je najmä znížená funkčnosť riadiaceho orgánu, spomalený proces implementácie, zvýšené riziko chybovosti a nižšia miera efektívnosti pri zabezpečovaní procesov implementácie OP.

b)	Odborná úroveň zamestnancov vykonávajúcich úlohy v oblasti implementácie ŠF a KF

Nedostatočná odborná úroveň administratívnych kapacít implementujúcich ŠF a KF má negatívny dopad na správne, včasné a efektívne vykonávanie činností. Problém nízkej odbornosti zamestnancov v oblasti implementácii ŠF a KF súvisí s viacerými skutočnosťami. Jednou z nich je spôsob  výberu a prijímania nových zamestnancov, v ktorého rámci nie je dostatočne kladený dôraz na zohľadňovanie vymedzených odborných profilov vhodných zamestnancov s požadovanou praxou. Uvedené obmedzuje efektivitu riadenia a implementácie OP a zvyšuje nároky na vzdelávací proces realizovaný u jednotlivých subjektov, keďže je nevyhnutné nových zamestnancov zaškoľovať. Nedostatočná odborná úroveň zamestnancov vykonávajúcich úlohy v oblasti implementácie ŠF a KF má negatívny dopad na kvalitu vykonávania procesov v rámci implementácie ŠF a KF, pričom nemenej významným negatívom je aj nízka úroveň kreditu orgánov štátnej správy vo vzťahu k žiadateľom/prijímateľom NFP, ale aj vo vzťahu k verejnosti.

Nízka odborná úroveň administratívnych kapacít ďalej súvisí so systémom vzdelávania, ktorý je v podmienkach implementácie ŠF a KF uplatňovaný. Vzdelávací systém na národnej úrovni vykazuje v mnohých prípadoch nedostatočnú úroveň kvality a kvantity poskytovaných vzdelávacích aktivít. Vzdelávacie aktivity majú pre zamestnancov nedostatočnú adresnosť a nezohľadňujú reálne potreby vyplývajúce z obsahovej náplne pracovných činností jednotlivých zamestnancov, ako aj procesu implementácie OP (napr. z hľadiska implementácie OP a zabezpečovania strategického hodnotenia OP bola identifikovaná potreba špecifických vzdelávacích aktivít v oblasti hodnotenia (evaluácie) OP, týkajúce sa najmä školení zameraných na prípravu zadávacích podmienok v procese obstarávania dodávateľa strategického hodnotenia OP, ako aj v oblasti praktického výkonu strategického hodnotenia vyplývajúceho z nariadení EK a pod. 
Z hľadiska rozsahu absentuje vzdelávanie napr. na úrovni EÚ. Formát vzdelávacích aktivít rovnako nezohľadňuje požiadavky aktívneho prístupu počas školení zo strany účastníkov školenia (napr. prostredníctvom nasimulovaných prípadových štúdií, bližšej analýzy konkrétnych problémových oblastí zo strany riadiacich orgánov a pod.).

c)	Fluktuácia administratívnych kapacít

Fluktuácia administratívnych kapacít je z pohľadu požiadaviek na zabezpečenie optimalizácie a stabilizácie administratívnych kapacít najvážnejším problémom, ktorý zahŕňa kvantitatívne a kvalitatívne aspekty ovplyvňujúce efektívnu implementáciu OP a ktorý sa vyskytuje takmer pri všetkých subjektoch zapojených do riadenia a implementácie ŠF a KF. Problém fluktuácie zamestnancov súvisí s viacerými skutočnosťami, ktorých riešenie nie je vždy v priamom dosahu dotknutých subjektov a vyžaduje si riešenia na úrovni všetkých zainteresovaných subjektov. 

Hlavné príčiny fluktuácie zamestnancov v oblasti implementácie ŠF a KF sú najmä:
-	nedostatočné motivačné faktory pre zamestnancov, medzi ktoré patrí hlavne zodpovedajúce finančné ohodnotenie. Agenda implementácie ŠF a KF a diverzita implementačného prostredia NSRR kladie vysoké nároky na odbornosť a praktické skúsenosti v kľúčových, ako aj špecifických odboroch viažucich sa na oblasť ŠF a KF (finančné riadenie, legislatíva, oblasti vecne príslušné jednotlivým OP a pod.), pričom z hľadiska náročnosti a postavenia v systéme riadenia procesov a politík je agenda implementácie ŠF a KF porovnateľná s nárokmi kladenými napr. v súkromnej sfére. Finančné ohodnotenie vo verejnej správe je však vo vzťahu k súkromnej sfére neporovnateľné, resp. nie je vo vzťahu k súkromnej sfére konkurencieschopné. Z uvedeného dôvodu dochádza k odchodu zamestnancov do sfér, ktoré poskytujú lepšie finančné ohodnotenie, pričom obsadzovanie uvoľnených pozícií je zo strany dotknutých subjektov obmedzené v dôsledku nízkeho potenciálu pracovného trhu. Kvalitných odborníkov v oblasti fondov EÚ je stále málo a z dôvodu nestabilného prostredia a fluktuácie je výchova požadovaných odborných kapacít nedostatočná,
-	nedostatočná podpora rozvoja ľudských zdrojov prostredníctvom relevantných vzdelávacích programov,
-	vysoká zaťaženosť zamestnancov po odbornej aj časovej stránke,
-	neefektívne a nejasne stanovené procesné roly zamestnancov,
-	neexistencia, alebo nedostatočná podpora ďalších motivačných nástrojov (nástroje sociálneho programu, teambuilding, flexibilný pracovný čas a pod.).

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
8.1	Aktualizovať relevantné uznesenia vlády SR viažuce sa k analýze administratívnych kapacít subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF na programové obdobie 2007 – 2013 s cieľom kvantitatívnej optimalizácie týchto administratívnych kapacít, ako aj s cieľom určenia komplexných opatrení na zníženie miery ich fluktuácie.	CKO v spolupráci s MF SR, RO a koordinátormi HP	31. 8. 2011	
8.2	Vypracovať analýzu možností na zefektívnenie systému vzdelávania v oblasti implementácie ŠF a KF s cieľom zlepšiť a zefektívniť systém nepretržitého vzdelávania zamestnancov subjektov zapojených do implementácie ŠF a KF.	CKO	30. 9. 2011	
8.3	Vytvoriť systém vzdelávania orgánov činných v trestnom konaní o problematike implementácie ŠF a KF.	Orgán zabezpečujúci ochranu finančných záujmov  v spolupráci s CKO	31. 8. 2011	
8.4	Zabezpečiť špecifické vzdelávacie aktivity v oblasti hodnotenia OP.	CKO	priebežne	

9.	Uplatňovanie zmenovej procedúry zmluvy o poskytnutí NFP

Opis skutkového stavu
S cieľom zníženia administratívnej náročnosti spojenej s realizáciou schválených projektov, definoval CKO v Systéme riadenia okruh nástrojov umožňujúcich zjednodušený spôsob zmeny zmluvy (napr. možnosť zmeny zmluvy bez potreby vypracovania písomného dodatku). CKO pristúpil k tomuto kroku ešte v roku 2008 s cieľom vytvorenia priestoru na efektívne riadenie projektu počas jeho realizácie a možnosti adekvátne reagovať na zmeny spôsobené tak externými, ako aj internými faktormi. Nízka úroveň využívania zjednodušených spôsobov zmeny zmluvy zo strany RO, ktorá pramení často z ich nepochopenia, resp. z dôvodu absentujúcej podrobnejšej metodiky venovanej zmenovým procedúram zmluvy, predstavuje z pohľadu CKO jednu z hlavných prekážok efektívneho riadenia schváleného projektu počas jeho realizácie a zvýšenie administratívnych nárokov na prácu RO. 

Ďalším problematickým aspektom je samotné zmenové konanie, resp. proces posudzovania žiadostí o zmenu zmluvy predkladaných prijímateľmi. Systém zmenových konaní RO v súvislosti so žiadosťami prijímateľov o zmenu projektu (napr. z dôvodu nevyhnutnej zmeny projektu vyplývajúcej z nepredvídateľných skutočností, ktoré nastali pri implementácii projektu) často nedostatočne reflektuje na potreby vyplývajúce z reálnej implementácie projektov. Prijímatelia si musia byť vopred vedomí, aké zmeny a za akých okolností a podmienok je možné v projekte uskutočniť, čo v niektorých prípadoch nie je z príručiek pre prijímateľov dostatočne zrejmé. Neopodstatnené neakceptovanie zmenových požiadaviek prijímateľov môže mať negatívny dopad na uplatniteľnosť schválených oprávnených výdavkov projektov, čerpanie finančných prostriedkov projektov, realizovateľnosť projektov a udržateľnosť projektov. Nesprávne riadené zmenové konanie zo strany RO môže vyplývať z určitej neistoty pri posudzovaní oprávnenosti alebo neoprávnenosti navrhovaných zmien. Východiskom pri posudzovaní akejkoľvek zmeny platnej a účinnej zmluvy o poskytnutí NFP sú pre RO všeobecné zásady a princípy zmenového konania, ako ich popisuje Systém riadenia. Prax však poukázala na potrebu podrobnejšej úpravy tohto procesu zo strany CKO.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
9.1	Vypracovať usmernenie CKO vo forme metodického pokynu alebo metodického výkladu, ktoré bude podrobne upravovať zmenové konanie s osobitnou časťou venovanou zjednodušeným spôsobom zmeny zmluvy o poskytnutí NFP.	CKO	30. 6. 2011	

10.	Overovanie štátnej pomoci (pomoci de minimis)
V prípade, že sú prostriedky zo zdrojov ŠF a KF a štátneho rozpočtu v rámci OP poskytované subjektu vykonávajúcemu hospodársku činnosť bez ohľadu na jeho právnu formu (ďalej len „subjekt“) a zároveň:
-	pomoc predstavuje ekonomickú výhodu pre príjemcu,
-	pomoc je selektívna, teda ovplyvňuje rovnováhu medzi určitými podnikmi a ich konkurentmi a 
-	pomoc má potenciálny vplyv na hospodársku súťaž a obchod medzi členskými štátmi,

RO pri poskytovaní týchto prostriedkov postupuje v súlade s pravidlami štátnej pomoci definovanými legislatívou SR a EÚ v oblasti štátnej pomoci a príslušnými usmerneniami Ministerstva financií SR, ktoré je v súlade 
so zákonom o štátnej pomoci zodpovedné za koordináciu štátnej pomoci vo vzťahu k poskytovateľom štátnej pomoci v Slovenskej republike a vo vzťahu k Európskej únii. Skúsenosti z implementácie ŠF a KF v programovom období 2007 - 2013 ukazujú, že zo strany RO bola v niektorých prípadoch nedostatočne posudzovaná potenciálna existencia poskytnutia štátnej pomoci. RO sa prioritne zameriavajú na posudzovanie súladu realizácie projektov so schválenými schémami štátnej pomoci a neskúmajú prípadnú existenciu štátnej pomoci mimo schém štátnej pomoci. V niektorých prípadoch môže vzniknúť situácia, keď sa žiadosť o NFP netýkala schém štátnej pomoci, ale napriek tomu poskytnutím NFP došlo k nedovolenej forme štátnej pomoci (napr. sociálne podniky). Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 je v implementácii ŠF a KF nutné dodržiavať podmienky poskytovania štátnej pomoci, preto každá nedostatočne vyhodnotená žiadosť o NFP zo strany RO predstavuje riziko uplatňovania finančných korekcií zo strany EK, čo má v konečnom dôsledku negatívny dopad na štátny rozpočet a hospodárenie s verejnými financiami. Je nevyhnutné, aby RO v rámci prípravy výziev na predkladanie žiadostí o NFP, resp. písomných vyzvaní posudzoval prípadnú existenciu štátnej pomoci podľa čl. 107 Zmluvy o fungovaní EÚ. 

Skúsenosti z implementácie ŠF a KF v tomto programovom období taktiež poukazujú na potrebu vytvorenia efektívneho overovacieho mechanizmu, zamedzujúceho vzniku situácie, že poskytnutá pomoc de minimis nepresiahne maximálnu výšku. Uvedené je možné zabezpečiť prostredníctvom vytvorenia centrálnej databázy vedenej MF SR, v rámci ktorej budú mať poskytovatelia pomoci de minimis povinnosť vkladať a aktualizovať základné údaje o poskytnutej pomoci (termín poskytnutia pomoci, výška pomoci, prípadné korekcie z vrátenia alebo odstúpenia a pod.). Na základe verejne dostupnej databázy bude overiteľnosť pomoci oveľa jednoduchšia a efektívnejšia. Keďže vytvorenie uvedenej centrálnej databázy nie je možné zabezpečiť z finančných prostriedkov technickej pomoci, bude zo strany MF SR potrebné nájsť alternatívny spôsob financovania.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
10.1	Zaviesť do Systému riadenia povinnosť pre RO posudzovať prípadnú existenciu štátnej pomoci/pomoci de minimis v rámci prípravy výziev na predkladanie žiadostí o NFP, resp. písomných vyzvaní s cieľom predchádzať poskytnutiu neoprávnenej štátnej pomoci/pomoci de minimis.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	

11.	Implementácia veľkých projektov (projektov v zmysle čl. 39 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006)

Veľké projekty v zmysle čl. 39 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 (t. j. projekty, ktorých celkové náklady presahujú 50 miliónov eur) predstavujú v implementačnom prostredí NSRR významné investície, ktoré svojím finančným objemom môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť rýchlosť čerpania finančných prostriedkov zo ŠF a KF a rozvoj regiónov SR. Príprava veľkých projektov predstavuje časovo a finančne náročný proces, ktorého zrýchlenie by výrazným spôsobom ovplyvnilo rýchlosť čerpania finančných prostriedkov ŠF a KF.
Aj pri zohľadnení časovej a finančnej náročnosti prípravy veľkých projektov je možné konštatovať, že implementácia veľkých projektov je v časovom sklze. K hlavným príčinám tohto stavu patria najmä:
-	problémy s posudzovaním vplyvov na životné prostredie,
-	problémy s realizáciou verejného obstarávania (časté podávanie námietok so strany neúspešných uchádzačov, nutnosť opakovať verejné obstarávanie a pod.),
-	dĺžka schvaľovacieho procesu veľkých projektov (žiadostí o potvrdenie pomoci) na EK, ktorá je v priemere 1 roka a nejednotnosť prístupu EK k schvaľovaným projektov (to, čo je uznané pri jednom projekte ako opodstatnené, nie je uznané pri inom),
-	problémy s udržateľnosťou veľkých projektov v prípade OP ŽP (oblasť vodovodných a kanalizačných sietí vo väzbe na regulované ceny vodného a stočného).

Medzi ďalšie identifikované riziká, ktoré ovplyvňujú realizáciu veľkých projektov, možno v prípade OP Doprava zaradiť problémy s posudzovaním oprávnenosti výdavkov v prípade dodatočných výdavkov a vyvolaných investícií a výdavkov na stavebný dozor. Nejasnosť postupu RO v prípade vyvolaných investícií a dodatočných výdavkov, príp.  výdavkov na stavebný dozor vytvára priestor pre potenciálne pochybenia pri posudzovaní oprávnenosti týchto výdavkov s možnosťou vzniku nezrovnalostí.

Vo vzťahu k implementácii veľkých projektov môže potenciálne riziko predstavovať aj nesúlad legislatívy EÚ a SR, resp. nesprávna transpozícia príslušných právnych predpisov EÚ do legislatívy SR. V prípade OP D ide o postup pri zasielaní oznámenia o uzavretí zmluvy v zmysle § 22 ods. 3 zákona o VO. RO pre OP D postupuje pri zasielaní oznámenia o uzavretí zmluvy v zmysle § 22 ods. 3 zákona o VO v zmysle platných právnych predpisov SR, vo vzťahu ku ktorému však existuje podozrenie z nesúladu s právnymi predpismi EÚ, keďže podľa vyššie uvedeného zákona o VO sa oznámenie o uzavretí zmluvy zasiela v lehote „po uzavretí zmluvy“. Vzhľadom na uvedené môže byť potrebná zmena zákona o VO.

Z dôvodu významných očakávaných dopadov implementácie veľkých projektov na rozvoj regiónov SR je potrebné posilniť priebežné monitorovanie prípravy a implementácie veľkých projektov s cieľom včasnej identifikácie rizík, prierezových problémov a systémových bariér brániacich rýchlej a efektívnej príprave a implementácii veľkých projektov a identifikácii riešení na zrýchlenie a zefektívnenie tohto procesu.

V súvislosti s možnosťou implementácie veľkých projektov v podmienkach SR a významnosťou ich dopadov na rozvoj regiónov SR, predstavuje súčasné znenie zákona o pomoci a podpore možnosť implementácie veľkých projektov iba v rámci OP Životné prostredie (ďalej aj „OP ŽP“) a OP D. Možnosť implementácie veľkých projektov v rámci OP IS by bola jedným z východísk pre elimináciu nepriaznivej situácie čerpania finančných prostriedkov v podmienkach OP IS.

Veľké projekty v rámci OP IS môžu, vzhľadom na objem finančných prostriedkov, predstavovať výrazný posun v čerpaní finančných prostriedkov a prispieť k úspešnému splneniu záväzkov SR vyplývajúcich z pravidla n+2/n+3.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín	
11.1	Zabezpečiť kvalitnejšiu prípravu veľkých projektov (najmä analýzu nákladov a prínosov, štúdie realizovateľnosti, súlad s EIA a pod.) a intenzívnejšiu komunikáciu so zástupcami JASPERS a relevantnými útvarmi EK v procese prípravy a schvaľovania veľkých projektov s cieľom skrátenia celkového času posudzovania veľkých projektov zo strany EK.	RO pre OP ŽP a RO pre OP D	priebežne	
11.2	Vypracovať analýzu stavu prípravy a implementácie veľkých projektov v SR s cieľom identifikácie ďalších možností na zrýchlenie prípravy a implementácie veľkých projektov. Analýza bude zahŕňať posúdenie využívania existujúcich možností vyplývajúcich z legislatívneho rámca ES a SR, detailnú identifikáciu prierezových problémov a systémových bariér a návrh opatrení na zintenzívnenie a zefektívnenie prípravy a implementácie veľkých projektov.	CKO v spolupráci s RO pre OP ŽP a RO pre OP D	31. 5. 2011	
11.3	V nadväznosti na výsledky písomnej komunikácie s EK a relevantnými ústrednými orgánmi štátnej správy v súvislosti s predloženými veľkými projektmi v oblasti vodného hospodárstva zorganizovať pracovné stretnutie zástupcov RO pre OP ŽP, DG REGIO, DG ENV a JASPERS s cieľom identifikácie možných riešení v súvislosti s problematikou udržateľnosti veľkých projektov v oblasti vodovodných a kanalizačných sietí vo väzbe na regulované ceny vodného a stočného. Následne predložiť návrh riešenia relevantným orgánom, príp. vláde SR.	RO pre OP ŽP	priebežne	
11.4	Zorganizovať pracovné stretnutie s relevantnými RO s cieľom prediskutovania otázok súvisiacich s problematikou oprávnenosti vyvolaných investícií, dodatočných výdavkov a výdavkov na stavebný dozor, ako aj iných otázok súvisiacich s problematikou oprávnenosti výdavkov.	CKO	30. 6. 2011	
11.5	Zabezpečiť komunikáciu s ÚVO k problematike zasielania oznámenia o uzavretí zmluvy v zmysle § 22 ods. 3 zákona o VO a v prípade potvrdenia podozrenia z nesprávnej transpozície právnych predpisov EÚ, požiadať ÚVO o aktualizáciu zákona o verejnom obstarávaní.	RO pre OP D v spolupráci s CKO	31. 5. 2011	
11.6	Zabezpečiť prípravu novely zákona o pomoci a podpore, ktorá by umožnila implementáciu veľkých projektov v OP IS.	CKO v spolupráci s RO pre OP IS	30. 9. 2011	
11.7	Vypracovať akčný plán prípravy a implementácie veľkých projektov OP D.	RO pre OP D	30. 6. 2011	

12.	Monitorovanie čistých príjmov pre projekty generujúce príjmy a posudzovanie analýzy nákladov a prínosov

Opis skutkového stavu
RO je povinný zabezpečiť monitorovanie výšky čistých príjmov generovaných projektmi na základe čl. 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 prostredníctvom priebežných monitorovacích správ a záverečnej monitorovacej správy počas realizácie projektu a prostredníctvom následnej monitorovacej správy po ukončení realizácie projektu. Na určenie NFP pre projekty generujúce príjmy, pri ktorých je možné príjmy objektívne odhadnúť vopred, sa používa metóda „finančnej medzery“. Keďže je stanovenie výšky finančnej medzery ako prvotnej podmienky pre určenie NFP pomerne náročné, CKO k  31. 01. 2011 aktualizoval Metodický pokyn č. 2 k vypracovaniu finančnej analýzy projektu, analýzy nákladov a prínosov projektu a finančnej analýzy žiadateľa o NFP v programovom období 2007 – 2013. Uvedený metodický pokyn CKO predstavuje jednotné východisko pre monitorovanie projektov generujúcich čistý príjem podľa čl. 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 počas a po ukončení realizácie projektov. 

RO pre OP D eviduje problémy s praktickou aplikáciou ustanovení Metodického pokynu CKO č. 2, a to najmä s ohľadom na rozdielny prístup k posudzovaniu vstupných údajov (príjmov) do analýzy nákladov a prínosov (CBA) zo strany audítorov EDA oproti postupom definovaným v predmetnom metodickom pokyne CKO (resp. v dokumente EK COCOF č.  07/0074/09).

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
12.1	Zintenzívniť bilaterálnu komunikáciu s CKO k problematike monitorovania čistých príjmov podľa čl. 55 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2008 a aplikácie ustanovení Metodického pokynu CKO č. 2 v praxi.	RO pre OP D	priebežne 	
13.	Vypĺňanie a predkladanie monitorovacích správ projektu

Opis skutkového stavu
Mechanizmus monitorovania projektov poskytuje dôležité vecné údaje o pokroku a problémoch realizácie aktivít projektov s cieľom získať v dostatočnom rozsahu informácie o aktuálnom stave a predpoklade vývoja do budúcnosti. Skúsenosti s predkladaním monitorovacích správ projektu prijímateľmi poukazujú na potrebu podrobnejšieho popisu inštrukcie k vypĺňaniu monitorovacích správ. RO pripravuje inštrukciu k vypĺňaniu monitorovacích správ projektu primárne na základe informácií uvedených vo forme poznámok k jednotlivým častiam monitorovacej správy priamo v jednotnom formulári monitorovacej správy projektu, vydávanom CKO. Z dôvodu zabezpečenia jednotného prístupu k vypĺňaniu monitorovacích správ projektu prijímateľmi v rámci všetkých OP je potrebné zabezpečiť vydanie metodického pokynu CKO k vypĺňaniu monitorovacích správ projektu zahŕňajúceho tak metodický, ako aj technický (ITMS) aspekt.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
13.1	Vypracovať usmernenie vo forme metodického výkladu alebo metodického pokynu CKO k vypĺňaniu monitorovacej správy projektu.	CKO	31. 5. 2011 	

14.	Implementácia horizontálnych priorít NSRR

Opis skutkového stavu
Horizontálne priority predstavujú priority definované v NSRR, ktoré komplementárnym spôsobom vplývajú na ciele NSRR a ktorých zmyslom je zabezpečiť dosiahnutie pre nich definovaných cieľov. Implementácia HP má v prostredí NSRR špecifický charakter najmä z dôvodu,  že ciele HP NSRR sa týkajú viacerých priorít NSRR a ich implementácia je realizovaná prostredníctvom koordinovaného prístupu pretínajúceho viaceré prioritné osi a opatrenia jednotlivých OP, pričom ciele HP, resp. ich napĺňanie nie je (s výnimkou HP Marginalizované rómske komunity (ďalej aj „MRK“)) finančne vymedzené.

Implementácia HP je v zmysle systému koordinácie implementácie príslušnej HP riadená koordinátormi HP v spolupráci s viacerými partnermi (RO, Monitorovací výbor OP, CKO, pracovná skupina HP, ďalší relevantní partneri), z ktorých najväčšou mierou sa na implementácii HP v rámci spolupráce s koordinátormi HP podieľajú riadiace orgány, ktorých OP boli v procese programovania identifikované ako relevantné pre napĺňanie cieľov príslušných HP. Z pohľadu zabezpečenia implementácie HP prostredníctvom implementácie projektov prispievajúcich k plneniu cieľov HP je dosiahnutie cieľov HP vo veľkej miere závislé od činnosti RO, ktorá je v spolupráci s koordinátormi realizovaná v niekoľkých kľúčových fázach implementácie OP, v ktorých dochádza zo strany RO a koordinátora príslušnej HP, k aplikácii kritérií, princípov a zásad implementácie HP a identifikácii, spracovávaniu a vyhodnocovaniu informácií a údajov týkajúcich sa HP. Z pohľadu implementácie OP ide najmä o proces prípravy riadiacej dokumentácie (napr. výzva na predkladanie ŽoNFP, príručka pre žiadateľa, hodnotiace a výberové kritériá, inštrukcia pre hodnotiteľov, ďalšie relevantné dokumenty), proces schvaľovania ŽoNFP (aplikácia hodnotiacich a výberových kritérií RO, aplikácia príslušných ustanovení inštrukcie pre hodnotiteľov), proces monitorovania na úrovni programu (príprava výročnej správy o vykonávaní OP, výstupné zostavy z ITMS, podklady a informácie pripravované RO) a proces hodnotenia OP, v ktorých sa vyššie zmienené princípy a postupy uplatňujú.

Na základe doterajších skúseností a poznatkov z reálnej implementácie HP, ktoré CKO v rámci svojej koordinačnej činnosti získal (podnety a návrhy identifikované na základe bilaterálnych rokovaní CKO s relevantnými RO a koordinátormi HP, informácie RO a koordinátorov HP z procesu monitorovania a hodnotenia OP a HP, zistenia a odporúčania auditu), je možné v procese implementácie HP identifikovať niekoľko problematických oblastí, ktoré sú dôsledkom nesprávne, resp. nedostatočne vykonávaných/uplatňovaných, príp. neuplatňovaných princípov a zásad implementácie HP v rámci implementácie OP.
a)	Nesúlad riadiacej dokumentácie RO so Systémom koordinácie implementácie HP  
V rámci prípravy, resp. aktualizácie riadiacej dokumentácie RO dochádza v niektorých prípadoch k nesúladu tejto dokumentácie, resp. jej vybraných častí týkajúcich sa HP, so Systémom koordinácie implementácie HP (ďalej aj „SKI HP“). Uvedený problém sa v najpodstatnejšej miere týka najmä vybraných častí výzvy na predkladanie ŽoNFP. V niektorých prípadoch sú RO vyhlásené výzvy, ktoré nie sú v súlade so SKI HP (napr. nesúlad medzi definíciou príspevku projektu k HP vo formulári ŽoNFP a SKI HP a ďalšie informácie týkajúce sa HP určené pre žiadateľov). Uvedené  predstavuje riziko vo vzťahu k zabezpečeniu správnych informácií pre žiadateľov o NFP, ako aj vo vzťahu k správnemu posudzovaniu, identifikácii a výberu  projektov z hľadiska príspevku k napĺňaniu cieľov HP zo strany RO. S cieľom zníženia rizika nesprávnej aplikácie princípov a používania informácií definovaných koordinátorom HP v SKI HP a zníženia chybovosti častí riadiacej dokumentácie RO týkajúcej sa HP, bude potrebné rozšíriť možnosti koordinátorov HP vo vzťahu k posudzovaniu súladu relevantných častí riadiacej dokumentácie RO so SKI HP (napr. predkladanie relevantných častí riadiacej dokumentácie RO koordinátorovi HP na posúdenie súladu so SKI HP v prípade ich úpravy zo strany RO). 

b)	Nedodržiavanie ustanovení Systému riadenia a SKI HP vo vzťahu k implementácii HP 
Základným východiskom pre zabezpečenie implementácie HP prostredníctvom možnosti monitorovania a hodnotenia príspevku OP k plneniu cieľov HP je správna identifikácia projektov prispievajúcich k plneniu cieľov HP v procese konania o žiadosti. RO je zodpovedný za správne uplatňovanie princípov a postupov definovaných Systémom riadenia vo vzťahu k HP ako aj SKI HP. V tejto súvislosti CKO identifikoval na základe podnetov koordinátorov HP pochybenia, ku ktorým dochádza zo strany RO pri realizácii, resp. uplatňovaní princípov a zásad posudzovania a identifikácie relevancie projektov k HP. 

Medzi najčastejšie nedostatky patria: 
-	Nízka kvalita hodnotiacich kritérií uplatňovaných v procese odborného hodnotenia ŽoNFP z hľadiska možnosti objektívneho posúdenia miery príspevku projektu k plneniu cieľov HP. Hodnotiace kritériá schválené Monitorovacím výborom v rámci jednotlivých OP majú často formálny charakter, resp. nie sú definované v rozsahu, ktorý je potrebný s cieľom objektívneho posúdenia všetkých relevantných aspektov, ktoré by mal odborný hodnotiteľ zohľadniť pri posudzovaní príspevku projektu k napĺňaniu cieľov HP. V prípade niektorých HP absentujú všeobecné metodické zásady hodnotenia príspevku projektu k HP, ktoré by RO, resp. odborní hodnotitelia aplikovali v procese schvaľovania ŽoNFP. Uvedený stav spôsobuje problémy pri preukazovaní napĺňania cieľov HP (napr. nízka výpovedná hodnota vybraných ukazovateľov vo vzťahu k HP, z ktorých vyplýva, že z OP je podporený veľký počet projektov s príspevkom k HP alebo veľký objem NFP bol poskytnutý na projekty s príspevkom k HP, avšak skutočne preukázateľná pridaná hodnota dosiahnutých výsledkov je nízka). 
-	Nesúlad postupov definovaných v inštrukciách pre odborných hodnotiteľov týkajúcich sa HP s postupmi posudzovania príspevku projektov k HP definovanými SKI HP. Uvedené predstavuje riziko nesprávneho posúdenia príspevku projektov k HP, čo môže spôsobiť problémy pri preukazovaní napĺňaní cieľov HP v procese monitorovania a hodnotenia OP (evidencie HP v ITMS obsahujú projekty, ktorých príspevok k HP je z pohľadu koordinátorov HP nedostatočný, resp. nie je preukázateľný).
-	Nedodržiavanie zásad používania merateľných ukazovateľov relevantných k HP v zmysle Systému riadenia. V niektorých prípadoch nebola dodržaná povinnosť kvantifikácie cieľov projektov vyhodnotených ako relevantných k HP prostredníctvom merateľných ukazovateľov výsledku relevantných k HP, resp. ciele projektov boli kvantifikované  výsledkovými ukazovateľmi relevantnými k HP, ktoré mali zadanú cieľovú hodnotu rovnú 0. Taktiež bolo identifikované deklarovanie projektov s relevanciou k HP v takých opatreniach OP, ktoré neboli v zmysle výsledkov programovania OP definované ako relevantné k HP (HP MRK). 
-	Z predchádzajúcim nedostatkom súvisia problémy s  údajmi a informáciami o projektoch relevantných k HP, ktoré boli zaevidované zo strany RO v ITMS. Správnosť evidencií k HP v ITMS je základným predpokladom pre možnosť správneho monitorovania a hodnotenia implementácie HP. V dôsledku chybne zadaných údajov  v príslušných evidenciách HP v ITMS dochádza zo strany koordinátorov HP k paralelnej evidencii a monitorovaniu údajov o projektoch relevantných k HP, čo spôsobuje rozdiely medzi údajmi vykazovanými RO a údajmi vykazovanými koordinátormi HP. Uvedené komplikuje prípravu výročných správ o vykonávaní OP, NSRR, ako aj monitorovacích správ HP. CKO v snahe zabezpečiť konzistentnosť dát evidovaných v ITMS ako aj na základe požiadaviek koordinátorov HP inicioval, a na základe podkladov RO realizoval, v priebehu roka 2010 úpravu evidencií projektov v ITMS vo vzťahu k HP. Vzorková kontrola CKO a koordinátorov HP však preukázala pretrvávajúce nedostatky (napr. RO evidujú relevanciu projektov k HP iba prostredníctvom ukazovateľa dopadu relevantného k HP, výsledkové ukazovatele relevantné k HP majú cieľovú hodnotu 0).
-	Nedostatočne definovaná cieľová skupina MRK v zmysle SKI HP MRK vo výzvach na predkladanie ŽoNFP, ako aj v inštrukciách pre odborných hodnotiteľov, čím dochádza k nedostatočnému posudzovaniu relevancie projektov k HP MRK, stanovovaniu projektových ukazovateľov, ich napĺňaniu a posudzovaniu.

c)	Stav implementácie lokálnych stratégií komplexného prístupu realizovaných v rámci HP MRK
Lokálne stratégie komplexného prístupu (ďalej aj „LSKxP“) predstavujú pilotné a v rámci EÚ jedinečné riešenie situácie marginalizovaných rómskych komunít prostredníctvom tzv. komplexného prístupu. Na ich implementáciu bolo v rámci NSRR vyčlenených 179 mil. eur. LSKxP pozostávajú z viacerých komplementárnych projektov realizovaných v rámci vybraných OP NSRR. 

Stav implementácie LSKxP realizovaných v rámci HP MRK je vo výraznom časovom sklze, obavy nad čím opakovane vyjadrila aj EK. Je to predovšetkým dôsledok viacerých nedostatkov, ktoré boli zapríčinené internými, ako aj externými faktormi (napr. nedostatočným zabezpečením odboru koordinácie HP MRK v oblasti administratívnych kapacít, častými zmenami vo vedení odboru koordinácie HP MRK, nevhodným nastavením hodnotiaceho a výberového procesu LSKxP), ktoré sa zo strany koordinátora HP MRK, ktorým je Úrad splnomocnenca vlády SR pre rómske komunity, vyskytli v procese prípravy a zabezpečovania systému implementácie LSKxP a ktoré významným spôsobom ovplyvnili celkovú realizovateľnosť komplexného prístupu.

Táto skutočnosť je o to závažnejšia, že časový sklz implementácie LSKxP sťažuje čerpanie finančných prostriedkov v rámci OP, ktoré participujú na LSKxP, z dôvodu viazanosti určitých finančných prostriedkov vyčlenených na realizáciu LSKxP.

V súvislosti s vyššie uvedenými skutočnosťami vznikol problém so spôsobom a mierou participácie ROP na LSKxP. V zmysle NSRR a zmluvy o vzájomnej spolupráci uzatvorenej medzi koordinátorom HP MRK a RO pre ROP bola na riešenie komplexného prístupu z ROP vyčlenená alokácia vo výške 85 mil. eur. Finančné prostriedky z ROP predstavujú kľúčovú súčasť celkovej alokácie vyčlenenej na realizáciu komplexného prístupu, a to nielen z hľadiska objemu finančných prostriedkov, ale aj z vecného hľadiska (aktivity podporované v rámci ROP tvoria základ celého komplexného prístupu; sú zamerané na budovanie a rekonštrukciu infraštruktúry v obciach z vysokou koncentráciou MRK, príp. priamo v separovaných a segregovaných osadách; na tieto aktivity nadväzujú aktivity podporované z ďalších relevantných OP). Vzhľadom na stav implementácie príslušných opatrení ROP však nie je možné zabezpečiť podporu na vybrané aktivity ROP v dohodnutej miere.

EK jasným spôsobom deklarovala stanovisko, že znižovanie celkovej alokácie vyčlenenej na riešenie komplexného prístupu v zmysle NSRR je neprípustné.

V reakcii na neuspokojivý stav implementácie LSKxP a identifikované problémy koordinátor HP MRK v spolupráci s CKO začali pripravovať Akčný plán implementácie LSKxP, ktorý má definovať úlohy, ktoré je potrebné vykonať na úspešné zabezpečenie implementácie LSKxP. Pracovná verzia akčného plánu bola dňa 29.12.2010 predložená aj EK. Konečná verzia bude dopracovaná do 15. 5. 2011 a odsúhlasená pracovnou skupinou pre HP MRK.

Navrhované riešenie
P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
14.1	Zabezpečiť rozšírenie možností koordinátorov HP vo vzťahu k posudzovaniu súladu relevantných častí riadiacej dokumentácie RO so SKI HP vedúcich k zefektívneniu implementácie HP v procese prípravy, resp. aktualizácie riadiacej dokumentácie RO a HP prostredníctvom úpravy Systému riadenia.	CKO	v rámci najbližšej aktualizácie Systému riadenia, ktorá bude predmetom MPK (predpokladaný termín jún 2011)	
14.2	Prijať riešenia na zabezpečenie záväzku ROP na riešenie komplexného prístupu.	RO pre ROP v spolupráci s koordinátorom HP MRK	31. 10. 2011	
14.3	Zabezpečiť, aby dôsledkom revízií OP (napr. aktuálne pripravované realokácie do OP D) nedošlo k zníženiu alokácie určenej na LSKxP.	CKO	priebežne	
14.4	Zabezpečiť dopracovanie Akčného plánu implementácie LSKxP.	Koordinátor HP MRK v spolupráci s CKO	31. 5. 2011	

15.	Podpora implementácie ŠF a KF prostredníctvom ITMS 

Opis skutkového stavu
Dôležitým prvkom implementácie NSRR, ako aj jednotlivých OP je zabezpečenie ITMS . Pod pojmov zabezpečenie je potrebné chápať aj jeho neustále vylepšovanie, poskytovanie podpory pre užívateľov systému a  zabezpečovanie súvisiacich služieb. V nadväznosti na doterajšie skúsenosti s problematikou ITMS CKO identifikovalo nasledovné skutočnosti, ktoré majú priamy vplyv na implementáciu OP: 

a)	Pochybenia v súvislosti so zadávaním povinných údajov do ITMS 
Pochybenia, ku ktorým v súvislosti so zadávaním povinných údajov do ITMS dochádza zo strany RO, spôsobujú neaktuálnosť a skreslenosť výstupných zostáv a štatistických údajov pripravovaných v procese monitorovania implementácie OP. Uvedený stav je v najväčšej miere spôsobený oneskoreným zadávaním povinných údajov do ITMS zo strany RO, resp. s ich nesprávnym zadávaním, pričom v niektorých prípadoch RO základné povinné údaje do ITMS nezadávajú. Pochybenia zo strany RO boli spôsobené aj nejednoznačným výkladom, pretože RO nedisponovali  metodickým usmernením, ktoré informácie mali byť zadané do jednotlivých vstupných polí. Zo strany viacerých RO boli identifikované problémy s dostupnosťou, funkčnosťou a komfortom užívateľského rozhrania systému ITMS. Nekonzistentnosť, neaktuálnosť, resp. nedostupnosť údajov v ITMS má dopad aj na ostatné relevantné orgány, najmä CO, CKO, OA a koordinátorov HP tým, že obmedzuje efektívny výkon ich činností pri využívaní informácií a údajov z ITMS v rámci okamžitého a efektívneho vykazovania stavu implementácie OP na rôznych úrovniach programových štruktúr v reálnom čase. 
Jednou z hlavných príčin existujúceho stavu sú nedostatočné administratívne kapacity nielen z hľadiska kvantity, ale aj kvality. Nedostatočná kvalifikácia vo vzťahu k práci s ITMS spôsobuje komplikácie pri plnení si povinností RO súvisiacich s včasným a správnym zadávaním údajov o projektoch do ITMS. Z dôvodu chýbajúcich údajov v ITMS CKO pristúpilo k vypracovaniu Metodického pokynu č. 8 k povinnému zadávaniu údajov do ITMS, ktorý definuje minimálny rozsah povinných údajov v ITMS. Zároveň z dôvodov ako sú problémy s dostupnosťou systému ITMS a komfortom užívateľského rozhrania sa CKO zaväzuje vykonať analýzu a následne prijať opatrenia, ktoré budú minimalizovať spomínané nedostatky. CKO v spolupráci s DataCentrom do konca roka 2011 vytvorí efektívny nástroj na monitorovanie dostupnosti ITMS pre koncových užívateľov, nakoľko na dostupnosť ITMS vplývajú viaceré externé činitele ako napr. pripojenie užívateľov do internetu, nastavenie interných počítačových sietí jednotlivých RO a pod. Existenciu externých činiteľov a ich vplyv na dostupnosť ITMS potvrdzujú aj výsledky meraní za rok 2010, kde bola na úrovni aplikačného servera identifikovaná nedostupnosť iba 34,4 hodiny / rok, čo predstavuje iba 0,4% z ročného časového fondu prevádzky systému ITMS. CKO zároveň vykoná analýzu možností zvýšenia užívateľského komfortu pri práci so systémom ITMS. 

b)	Potreba zabezpečenia dôkladnejšej podpory ITMS v oblasti získavania výstupov potrebných pre 
         vypracovávanie analytických dokumentov (najmä výročných správ o vykonávaní OP)
Riadiace orgány sú v zmysle nariadení EÚ, ako aj Systému riadenia, povinné najneskôr do 30. júna každého roku zaslať EK výročnú správu o vykonávaní OP schválenú monitorovacím výborom. Minimálny štandard obsahu a záväznú štruktúru výročnej a záverečnej správy o vykonávaní OP definuje Metodický pokyn CKO č. 9 k obsahu výročnej a záverečnej správy o vykonávaní OP. Prevažná väčšina údajov, ktoré je potrebné v týchto správach vyplniť, je dostupná z ITMS , avšak niektoré z výstupov ITMS je potrebné ďalej spracovať v tabuľkových procesoroch, čo viaceré RO identifikujú ako administratívne a časovo náročné. Nasadením predmetnej funkcionality, umožní systém ITMS RO pre OP spolufinancované z ESF, automaticky spočítať údaje z jednotlivých formulárov na úrovni opatrení, prioritných osí a OP, čím sa zníži záťaž zamestnancov pripravujúcich takéto výstupy.

c)	Potreba zabezpečenia zmeny vo funkcionalite ITMS 
-	V súčasnosti existujúca funkcionalita programových ukazovateľov nie je zo strany RO dostatočne flexibilná. RO identifikovali potrebu zvýšenia užívateľského komfortu, ako aj vypovedacej schopnosti pri práci s touto funkcionalitou. Pod zlepšenie fungovania funkcionality ITMS je možné začleniť využitie a získanie podrobnejších informácií o plnení programových ukazovateľov na rôznych úrovniach OP, možnosť sčítania hodnoty ukazovateľov z projektovej úrovne na rôzne úrovne OP, resp. v prípade potreby využiť možnosť deliť / násobiť sčítanú hodnotu externou hodnotu, možnosť spracúvania heterogénnych údajov.
-	Nasadením verzie 2.10 systému ITMS bol do ostrej prevádzky nasadený modul monitorovacích správ projektov. Skúsenosti z praxe ukazujú, že nastavenie niektorých funkcionalít a kontrol, ktoré vychádzajú z procesov a postupov definovaných Systémom riadenia, je potrebné upraviť, keďže spôsobujú užívateľom problémy pri implementácii niektorých špecifických projektov. Modul monitorovacích správ ITMS je potrebné viac priblížiť k užívateľom ITMS, aby sa zvýšil užívateľský komfort pri práci s ITMS a zlepšila sa flexibilita procesov.   
-	Koncom tretieho štvrťroku 2011 bude do ostrej prevádzky uvoľnená posledná časť refaktoringu systému ITMS. Cieľom tejto úpravy je zjednotenie databáz dvoch samostatných aplikácii, t.j. verejnej a neverejnej časti ITMS do jednej spoločnej databázy. Predmetná úprava bude mať priamy dopad na stabilitu a výkon systému ITMS a na určité zvýšenie užívateľského komfortu užívateľov systému ITMS. Uvedenými nástrojmi sa zjednoduší obsluha systému ITMS pre užívateľov. Systém ITMS bude ešte vo väčšej miere plniť informačný kanál medzi riadiacim orgánom a žiadateľom / prijímateľom, v prijateľnejšej forme bude užívateľa informovať o nedostatkoch v predkladaných formulároch prostredníctvom verejnej časti ITMS.
d)	Potreba zvýšenia vedomostí, resp. zručností zodpovedných zamestnancov RO využívajúcich ITMS 
        (najmä rezortných administrátorov)
-	Zo strany RO bola iniciovaná potreba zvýšenia vedomostí, resp. zručností pri práci so statickými a dynamickými výstupmi ITMS. Uvedenú potrebu zo strany RO identifikovalo aj CKO v rámci testovania rezortných administrátorov ITMS, ktoré CKO realizoval v mesiaci január 2011. 
-	Ďalej CKO identifikovalo v rámci poskytovania podpory 2. a 3. úrovne pre systém ITMS, že viaceré problémy v oblasti ITMS, s ktorými sa žiadatelia obracajú na CKO, resp. DataCentrum, je možné vyriešiť zo strany projektového / finančného manažéra, resp. rezortného administrátora ITMS. Z uvedeného je zrejmé, že zodpovední zamestnanci RO nedisponujú vedomosťami, resp. zručnosti v požadovanej kvalite. V tejto súvislosti CKO zrealizoval testovanie rezortných administrátorov ITMS. Výsledkom testovania bola identifikácia oblastí, v ktorých rámci je potrebné zvýšiť znalosti rezortných administrátorov ITMS. 
Zvýšenie znalostí dotknutých zamestnancov bude dosiahnuté prostredníctvom vzdelávacej aktivity - školení rezortných administrátorov ITMS, resp. vybraných zamestnancov RO (napr. manažéri spracovávajúci zostavy údajov z ITMS) v oblasti dynamických a statických výstupov z ITMS (v maximálnom počte 2 zamestnanci za každý RO), ako aj v ďalších potrebných oblastiach. Nové poznatky zamestnancov zlepšia samostatnosť jednotlivých RO, zabezpečia zvýšenú efektívnosť a úsporu administratívnych kapacít RO. Následne budú rezortní administrátori schopní tieto skúsenosti odovzdávať ďalej zamestnancom príslušných RO. Cieľom CKO je vyškolenie rezortných administrátorov ITMS na takú úroveň, aby boli schopní samostatne s pomocou ITMS vypracovať podklady do výročných správ OP. Takýmto spôsobom sa minimalizuje administratívna záťaž na strane RO pri vypracovaní výročnej správy OP.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
15.1	Postupovať v súlade s Metodickým pokynom CKO k zadávaniu povinných údajov do ITMS.	RO	priebežne	
15.2	Nasadiť funkcionalitu pre napĺňanie údajov z informácií o účastníkoch projektu. 	CKO	31. 5. 2011	
15.3	Zabezpečiť nasadenie úpravy funkcionality programových ukazovateľov ITMS	CKO	31. 5. 2011	
15.4	Zabezpečiť vypracovanie analýzy na zlepšenie funkcionality monitorovacích správ v ITMS vrátane finančných a iných dopadov na ITMS	CKO v spolupráci s dodávateľom ITMS	31. 5. 2011	
15.5	Zabezpečenie nasadenia funkcionality zjednotenia samostatných databáz do jednej spoločnej databázy	CKO	30. 9. 2011	
15.6	Zabezpečiť školenia rezortných administrátorov, resp. ďalších zamestnancov	CKO	priebežne	
15.7	Vykonanie analýzy a prijatie opatrení s účelom minimalizovania nedostupnosti systému ITMS koncovými užívateľmi	CKO v spolupráci s DataCentrom	31. 12. 2011	
15.8	Vykonanie analýzy možností zvýšenia užívateľského komfortu pri práci so systémom ITMS	CKO	30. 9. 2011	

16.	Využívanie potenciálu hodnotení účinkov intervencií  
vo vzťahu k vhodnosti nastavenia operačných programov

Opis skutkového stavu
Súčasná pozícia riadenia OP je primárne orientovaná na akceleráciu kontraktácie a čerpania finančných prostriedkov pri zachovaní cieľov OP, ktoré boli v rámci OP naformulované ako výsledok strategických rozhodnutí v roku 2005 až 2006. 

V tejto súvislosti je v prvom rade potrebné vyhodnotiť, ako sú priebežne napĺňané ciele a plánované výsledky OP. Vzhľadom na programové vyhlásenie vlády SR a hospodársku krízu, v ktorej dôsledku sa významným spôsobom ovplyvnila sociálno-ekonomická situácia SR, je relevantné a účelné identifikovať mieru pridanej hodnoty OP voči potrebám stanoveným v roku 2005 a dnes. Z hľadiska relevantnosti nastavenia OP, ktorého globálne ciele boli smerované na odstraňovanie problémov definovaným v rokoch 2005 – 2006, je žiaduce v súčasnosti prehodnotiť v minulosti navrhované ciele intervencií a mieru využitia výsledkov OP, adekvátnosť nastavenia celkových alebo parciálnych stratégií alebo cieľov vzhľadom na nepredvídateľné externé faktory (hospodárska kríza), alebo predpoklady, ktoré sa v priebehu implementácie OP nemuseli potvrdiť (nízky dopyt po vybraných opatreniach, nízke čerpanie v rámci vybraných opatrení OP).

Nástrojom odstraňovania problémov a poskytovania skutočných riešení problémov OP je operatívne hodnotenie OP, ktorého zámerom je posilniť alebo zlepšiť OP prostredníctvom skúmania nových možností intervencií, skutočného prínosu OP. Vzhľadom na súčasnú turbulentnú hospodársku situáciu a vzhľadom na to, že Slovenská republika sa nachádza iba v piatom roku implementácie programového obdobia s celkovou dĺžkou 9 rokov pri zohľadnení „pravidla n+2“, je stále aktuálna otázka prehodnotenia investičných priorít, na ktoré sa vzťahuje politika súdržnosti. V tejto súvislosti je dôležité, aby jednotlivé RO v rámci operatívneho hodnotenia OP, resp. pri ročnom preskúmaní programu, preskúmali možné zmeny priorít a cieľov OP NSRR so zámerom zvýšiť výdavky v oblastiach s väčším potenciálom rastu. Napríklad v prípade ROP bola na základe výsledkov operatívneho hodnotenia v roku 2010 identifikovaná potreba upraviť stratégiu pre viaceré oblasti podpory OP, na základe čoho RO pre ROP inicioval rozsiahlu revíziu OP. Z pohľadu NSRR je dôležité naďalej sa zameriavať na konkurencieschopnosť národného hospodárstva vnímanú cez regionálne rozdiely. Toto opatrenie vychádza z iniciatívy EK zameranej na efektívnejšie, pružnejšie a adresnejšie využitie pomoci v rámci OP NSRR. EK deklarovala pripravenosť prijať monitorovacími výbormi OP odsúhlasené návrhy členských štátov, resp. príslušných RO, na zmenu OP z dôvodu, že nastala výrazná sociálno-ekonomická zmena v zmysle čl. 33 ods. 1 písm. a) nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. 

Navrhované riešenie

P.č.	Navrhovaná úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
16.1	Predložiť CKO stručnú informáciu o opatreniach, ktoré RO prijalo, resp. plánuje prijať v snahe o maximálne naplnenie cieľov OP, resp. v snahe o aktualizáciu priorít OP.	RO	30. 6. 2011	
16.2	Vykonať komplexné hodnotenie efektívnosti nastavenia systému riadenia ŠF a KF.	CKO	31. 12. 2011	
16.3	V prípade preukázania reálneho rizika nesplnenia záväzku n+2 bezodkladne iniciovať presun ohrozených prostriedkov do opatrení, prioritných osí, resp. OP s preukázanou absorpčnou kapacitou	RO v spolupráci s CKO a MF SR	priebežne	

17.	Stav implementácie OP Informatizácia spoločnosti

Opis skutkového stavu
Z dôvodu kriticky nízkeho stavu čerpania v OP IS hrozí reálne riziko nevyčerpania finančných prostriedkov v zmysle pravidla n+3 do konca roka 2011 vo výške cca 45 mil. eur. Na základe výročného stretnutia EK 
so zástupcami RO pre OP IS, ktoré sa konalo dňa 19. 01. 2011, je možné konštatovať, že situácia v čerpaní tohto OP je kritická. EK vyzvala RO na predloženie harmonogramu aktivít a riešení, ktoré mieni RO implementovať s cieľom zrýchlenia čerpania. Harmonogram aktivít a riešení bol zapracovaný v Akčnom pláne, ktorý bol prezentovaný dňa 16. 3. 2011 na opätovnom stretnutí s EK. 
Ako hlavné dôvody nízkej úrovne čerpania v rámci OP IS boli identifikované nasledovné problémy: 

-	oneskorené vymedzenie stratégie smerovania intervencií (prostredníctvom štúdií uskutočniteľnosti), 
-	zdĺhavý a chybový proces verejného obstarávania,
-	vysoký podiel žiadostí o platbu s administratívnymi chybami, 
-	nedostatočná ľudská a odborná kapacita prijímateľov pri administrácii projektu a nedostatočný manažment pre špecifickú oblasť IT.

K uvedenému stavu prispieva aj neefektívne nastavenie rozdelenia úloh medzi RO a SORO, ktoré má nepriaznivý dopad na zabezpečovanie výkonu povinností RO určených v legislatíve EÚ, resp. SR (nedodržiavanie lehôt pre konkrétne úlohy a pod.).

Z finančných prostriedkov vo výške cca 45 mil. EUR, ktoré je v zmysle pravidla n+3 potrebné vyčerpať do konca roka 2011, bolo v tomto roku vyčerpaných cca. 12 mil. eur. Vzhľadom na tento pokrok v čerpaní 
a za predpokladu úspešnej realizácie opatrení v Akčnom pláne RO pre OP IS predpokladá vyčerpanie alokácie o cca. 9 mil. EUR nad rámec stanovený pre rok 2011. 

Vzhľadom na stav čerpania OP IS by bola SR pravdepodobne jedinou krajinou, ktorej by v kľúčovom období negociácií k budúcej finančnej perspektíve boli krátené prostriedky z kapitoly politiky súdržnosti s dosahom na vyjednávaciu kapacitu SR do ďalšieho obdobia v tejto oblasti. Vzhľadom na stav prípravy a implementácie jednotlivých prioritných osí pretrváva riziko straty finančných zdrojov aj pri plnení pravidla n+3 do konca roka 2012, kde je potrebné vyčerpať ďalších 155 miliónov eur, i keď očakávané zrýchlenie čerpania v dôsledku úspešného implementovania opatrení z Akčného plánu dáva predpoklad vyčerpania uvedených prostriedkov.

V súčasnosti čerpanie OP IS zabezpečuje prioritná os 1, ktorej implementáciu z pozície SORO zabezpečuje MF SR a ktorej cieľom je zavedenie eGovernmentu v SR. Finančný podiel alokácie na túto prioritnú os predstavuje 73% rozpočtu celého OP a čerpanie v roku 2011 a následne v roku 2012 zabezpečuje 11 projektov v celkovom objeme 256 mil. EUR. Zohľadňujúc stav prípravy realizácie prioritných osí 2 a 3 je možné očakávať reálne čerpanie najskôr v roku 2012, resp. začiatkom roka 2013.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
17.1	Zabezpečiť plnenie úloh definovaných v Akčnom pláne implementácie OP IS obsahujúcom podrobný časový harmonogram realizácie jednotlivých úloh.	RO pre OP IS	v zmysle termínov určených v akčnom pláne	
17.2	Zabezpečiť maximálnu možnú metodickú podporu pre RO pre OP IS v procese prípravy výziev na predkladanie žiadostí o NFP, písomných vyzvaní pre národné projekty, resp. veľké projekty a zabezpečiť prioritné riešenie tak metodických, ako aj technických problémov súvisiacich s implementáciou tohto OP.	CKO	priebežne	
17.3	Sledovať plnenie úloh definovaných v Akčnom pláne implementácie OP IS obsahujúcom podrobný časový harmonogram realizácie jednotlivých úloh.	OA	priebežne	

18.	Stav kontrahovania finančných prostriedkov v rámci opatrenia 1.1 Regionálneho operačného programu

Opis skutkového stavu
V rámci opatrenia 1.1 ROP (Infraštruktúra vzdelávania) došlo k nadschváleniu a nadkontrahovaniu finančných prostriedkov na približne 168% alokácie opatrenia (nadschválenie ERDF + ŠR + vlastné zdroje prijímateľov 
vo výške 282 mil. eur) v dôsledku čoho existuje riziko pozastavenia uhrádzania žiadostí o platbu u projektov implementovaných v tomto opatrení. Uvedená oblasť podpory bola implementovaná v ROP ako prvá, a preto aj najväčší počet projektov v realizácii je práve v rámci Infraštruktúry vzdelávania. RO pre ROP prijal v druhej polovici roku 2010 a začiatkom roka 2011 opatrenia, ktoré by mali vyriešiť tento stav bez vplyvu na plynulú implementáciu jednotlivých projektov v roku 2011. Uvedené riešenie spočíva čiastočne v realokácii finančných prostriedkov, v dosahovaní úspor a v presunoch finančných prostriedkov získaných z úspor, ako aj v ďalších alternatívach riešenia situácie v horizonte rokov 2011 - 2015. Aplikovanie návrhu riešenia vzniknutej situácie si vyžaduje súčinnosť MF SR, EK a ďalších orgánov, a preto je potrebné zintenzívniť komunikáciu s uvedenými partnermi. Bezodkladným aplikovaním uvedeného riešenia v praxi prostredníctvom revízie ROP sa nadschválenie finančných prostriedkov zníži až o takmer 110 mil. EUR. Schválenie revízie ROP zo strany EK sa predpokladá najneskôr v máji 2011. RO pre ROP zároveň predpokladá schválenie materiálu zameraného 
na návrhy komplexného riešenia vzniknutej situácie vládou SR v prvej polovici roku 2011.

Navrhované riešenie
P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
18.1	Postupovať v zmysle záverov a dohôd RO pre ROP s EK v rámci  procesu  schvaľovania revízie ROP.	RO pre ROP	priebežne až do schválenia revízie ROP	
18.2	Komunikovať s MF SR a ďalšími relevantnými orgánmi spôsob komplexného riešenia vzniknutej situácie.	RO pre ROP	priebežne	

19.	Finančné zabezpečenie implementácie OP Vzdelávanie  

Opis skutkového stavu
Z informácií RO pre OP Vzdelávanie (ďalej aj „OP V“) vyplýva, že rizikom, ktoré negatívne ovplyvňuje riadenie implementácie OP V, je nedostatok finančných prostriedkov technickej pomoci na mzdové výdavky. Uvedený problém súvisí s nerovnomerným rozdelením finančných prostriedkov technickej pomoci medzi jednotlivé RO 
vo vzťahu k odlišnej administratívnej náročnosti zabezpečenia implementácie jednotlivých OP. 

Skúsenosti s implementáciou programov financovaných z ESF jednoznačne preukázali administratívne náročnejšie spracovanie súvisiacej agendy (vysoký počet podporených projektov s nízkou finančnou alokáciou na projekt a množstvom podkladovej dokumentácie)  ako v prípade programov financovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej aj „ERDF“). Problém nadmernej administratívnej náročnosti v podmienkach SR momentálne nerieši ani ponúkané zjednodušenie pravidiel vykazovania niektorých typov výdavkov zo strany EK. Uvedený problém predstavuje rizikový faktor, ktorý môže v krátkej dobe spôsobiť vážne problémy s čerpaním finančných prostriedkov OP spolufinancovaných z ESF, vzhľadom na nepostačujúce kvalifikované personálne kapacity, ktoré je možné zabezpečiť z disponibilných finančných prostriedkov technickej pomoci, ktoré sú alokované pre rezort Ministerstva školstva,  vedy, výskumu a športu SR. Na základe disponibilných zdrojov technickej pomoci v rámci cieľa Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť sa predpokladá, že uvedená alokácia bude vyčerpaná refundáciou mzdových výdavkov, ktoré budú vynaložené do 30. 6. 2011, pričom všetky ostatné výdavky nevyhnutné na zabezpečenie efektívnej implementácie OP V sa už v rámci tohto cieľa nerefundujú. Problém nedostatočných zdrojov technickej pomoci OP V v rámci cieľa Konvergencia sa týka aj Ministerstva zdravotníctva SR, ktoré je ako SORO zodpovedné za realizáciu opatrenia 2.2 OP V, kde sa vyčerpanie alokácie najmä refundáciou mzdových nákladov predpokladá v decembri 2012.

Navrhované riešenie

P.č.	Úloha	Zodpovedný subjekt	Termín plnenia	
19.1	Nájsť finančné krytie na efektívne zabezpečenie implementácie OP 	RO pre OP V v spolupráci s CKO a MF SR	30. 6. 2011	

C/ ZÁVER
Snahou CKO a MF SR bolo poukázať na skutočné príčiny pretrvávajúcich problémov implementácie OP a HP NSRR na základe odbornej analýzy podloženej poznatkami a skúsenosťami priamych aktérov zapojených do implementácie ŠF a KF, pretože kritika, ktorá sa objavuje vo vzťahu k implementácii OP a HP NSRR z externého prostredia (verejnosť, médiá, tretí sektor a pod.), nie je v mnohých prípadoch z dôvodu nedostatku informácií a nedostatočnej znalosti procesu implementácie ŠF a KF mierená správnym smerom. Vláda SR musí mať, pre možnosť prijímania správnych a adresných rozhodnutí, k dispozícii relevantné informácie od relevantných subjektov tak, aby sa eliminovalo riziko prijímania predčasných a neefektívnych opatrení. 
	
Akokoľvek bude hľadanie príčin pretrvávajúcich problémov v oblasti implementácie ŠF a KF založené na zohľadňovaní všetkých relevantných aspektov, prvoradé bude, aby RO vyvinuli maximálne úsilie a prijali efektívne opatrenia na podporu projektov prioritne v realizačnej fáze (s cieľom zrýchlenia čerpania finančných prostriedkov zo ŠF a KF) a zároveň pri ďalších výzvach (najmä v prípade OP s nízkym stavom kontrahovania) zabezpečili výber projektov, ktoré sú schopné najvhodnejším spôsobom prispieť k plneniu stanovených cieľov OP. Zmyslom tohto materiálu je navrhnúť riešenia, ktoré majú potenciál vyvolať potrebný impulz pre zrýchlenie čerpania a napomôcť racionálnemu, účelnému, transparentnému a úplnému využitiu disponibilných finančných prostriedkov zo ŠF a KF aj vzhľadom na to, že do konca programového obdobia zostáva ešte takmer 5 rokov, čo predstavuje z hľadiska charakteru priebehu implementácie OP dostatočný časový priestor.