Author: MFSR
Last saved by: EBugyi

Predkladacia správa

MF SR predkladá na rokovanie vlády SR Program stability Slovenskej republiky na roky 2011 až 2014 v súlade s usmerneniami Európskej komisie, jednotnými pre všetky členské krajiny Hospodárskej a menovej únie. 

Členské krajiny eurozóny sú povinné každoročne pripravovať programy stability, ostatné štáty Európskej únie pripravujú konvergenčné programy. Slovensko predkladá svoj tretí program stability, ktorý je aktualizáciou programu stability z januára 2010. Program stability sa po prvýkrát predkladá Európskej komisii v rámci tzv. „európskeho semestra“ ako reakcia na potrebu užšej koordinácie politík na úrovni EÚ. Cieľom je lepšia koordinácia rozpočtovej a štrukturálnych politík, zohľadňujúc pravidlá Paktu stability a rastu a stratégie Európa 2020. 

Program stability prezentuje rozpočtové ciele vlády v strednodobom horizonte, ktoré sú ovplyvnené počiatočnou fiškálnou pozíciou v roku 2010. Napriek zlepšeniu makroekonomického vývoja sa nepodarilo splniť rozpočtovaný cieľ na úrovni 5,5 % HDP a očakáva sa prehĺbenie deficitu až na úroveň 7,8 % HDP, čo je približne na úrovni roka 2009. Objektívnou príčinou bola trvalá strata potenciálneho produktu v ekonomike v dôsledku hospodárskej krízy. Druhým vplyvom je štruktúra ekonomického rastu, kedy došlo k zlepšeniu tých zložiek rastu (export), ktoré sú menej daňovo intenzívne. Tretím faktorom bolo podcenenie rizík a optimistické rozpočtovanie bez adekvátnych opatrení (samosprávy, železničné spoločnosti, nemocnice). Uvedený vývoj viedol aj k zvýšeniu hrubého dlhu verejnej správy o 13,2 percentuálnych bodov z úrovne 27,8 % HDP na konci roku 2008 na odhadovaných 41,0 % HDP ku koncu roku 2010.

Program stability prezentuje stratégiu, ktorej základnými kameňmi sú stabilizácia, štrukturálne reformy a udržateľnosť. Stabilizačné opatrenia sú prijímané v rokoch 2011 a 2012, pričom ide najmä o plošné opatrenia s okamžitým účinkom. Z pohľadu vplyvu na ekonomický rast je dôležité, že viac ako 50 % konsolidácie v tomto období prebehne na strane výdavkov. Zároveň sa už realizujú niektoré štrukturálne opatrenia a prebieha príprava ďalších opatrení v oblasti zvyšovania flexibility trhov a potenciálneho rastu ekonomiky, ktoré by mali prostredníctvom vyššieho ekonomického rastu trvale pozitívne prispievať k zlepšeniu hospodárenia verejných financií. Z dlhodobého hľadiska zohrávajú kľúčovú úlohu opatrenia, ktoré vytvárajú podmienky pre zodpovednú hospodársku politiku voči budúcim generáciám, pričom ide najmä o zmeny v oblasti dôchodkového systému, zdravotníctva a reformy rozpočtového rámca.

Táto stratégia by mala v strednodobom horizonte vyústiť do zrušenia procedúry nadmerného deficitu. Nevyhnutným predpokladom je naplnenie schváleného rozpočtu na rok 2011, ktorý predpokladá deficit verejnej správy na úrovni 4,9 % HDP. V nasledujúcich rokoch sa predpokladá pokračovanie znižovania deficitu na úroveň 3,8 % HDP v roku 2012 a 2,9 % HDP v roku 2013. Hlavným cieľom rozpočtovej politiky Slovenska naďalej zostáva dosiahnutie fiškálnej pozície, ktorá zabezpečí dlhodobú udržateľnosť verejných financií. To si vyžaduje pokračovanie v konsolidácii verejných financií aj po roku 2013 tak, aby Slovensko smerovalo k svojmu strednodobému rozpočtovému cieľu v podobe približne vyrovnaného hospodárenia.

Po inštitucionálnej stránke je Program stability Slovenskej republiky záväzným dokumentom, ktorý schvaľuje vláda a ktorý je predkladaný na rokovanie Národnej rady SR. Zároveň sa predkladá Európskej komisii. Termín na predloženie programu stability Európskej komisii je najneskôr do konca apríla 2011. 

Program stability sa na rokovanie vlády SR predkladá s rozpormi s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstvom kultúry SR, Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, Ministerstvom obrany SR, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR.

Dokument bude po schválení vládou SR prerokovaný parlamentnými výbormi Národnej rady SR. Program stability má charakter stratégie, strednodobej projekcie a analýzy, a preto neobsahuje doložku zlučiteľnosti, nemá žiadne priame vplyvy a nevytvára nároky na verejné financie.