Title: Európske stredisko pre sledovanie falšovania a autorského pirátstva
Author: Emil
Last saved by: Install
Company: home

NÁVRH NA ZRIADENIE 
MEDZIREZORTNEJ KOMISIE PRE KOORDINÁCIU SPOLUPRÁCE
V OBLASTI BOJA PROTI FALŠOVANIU A AUTORSKÉMU PIRÁTSTVU

1. Úvod
Práva duševného vlastníctva sú v dnešnej znalostnej spoločnosti dôležitým obchodným aktívom, ktoré podporuje inováciu a tvorivosť prostredníctvom primeranej návratnosti investícií. Práva duševného vlastníctva dnes zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu – podporujú hospodársky rast prostredníctvom ochrany investorov, návrhárov a umelcov a umožňujú im profitovať z komerčnej hodnoty svojich výtvorov. Výsledkom je dôležitý cyklus obchodného rozvoja, znalostí a ďalších inovácií. Okrem toho sú to práve ochranné známky, ktoré majú na spotrebiteľov pozitívny vplyv, a sú v mnohých prípadoch stelesnením kvality a uistením, že nakupované výrobky a služby sú autentické, bezpečné a spoľahlivé.
Na jednotnom trhu sú práva duševného vlastníctva rovnako dôležité pre malé a stredne veľké podniky, ktoré tieto práva využívajú na ochranu svojho nehmotného majetku. Rastúca hodnota práv duševného vlastníctva je ukazovateľom ich úspechu. Vďaka nemu sa však zároveň stávajú atraktívnymi pre falšovateľov a pirátov, ktorí majú často prístup k dobrým zdrojom financovania a ktorí začali byť organizovanými, veľmi zručnými podnikateľmi a rozsah ich aktivít hraničí              s priemyselným odvetvím. Títo porušovatelia v plnej miere využívajú pokroky v oblasti technológie a obchodu, pričom si osvojujú moderné obchodné modely na ovládnutie výroby, distribúcie a predaja nezákonného tovaru bez ohľadu na štátne hranice či kontinenty. Internet je jedným z nástrojov, ktorý využívajú na svoje aktivity na celosvetovom trhu s falšovaným tovarom,  čím potláčajú inovácie a ohrozujú pracovné miesta.
Objem celosvetového obchodu s falšovanými a pirátskymi priemyselnými výrobkami v roku 2007 dosiahol podľa odhadov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj z roku 2009 250 miliárd dolárov. Do tejto hodnoty však nebola zahrnutá domáca spotreba. V Európe má falšovanie a pirátstvo dramatický a zničujúci účinok na podnikanie, pričom vzhľadom na súčasný hospodársky pokles a rastúci sortiment predávaných falšovaných výrobkov bude ich negatívny vplyv narastať. Aj keď tradičným objektom falšovania a pirátstva bol luxusný tovar, módne výrobky, hudba a filmy, dnes sa už falšovanie a pirátstvo orientuje na tovar masovej spotreby, akými sú napr. potraviny, kozmetika, hygienické výrobky, náhradné diely na automobily, hračky a rozličné druhy technických či elektronických zariadení. Vyústilo to do ohrozenia zdravia a bezpečnosti európskych občanov. Najmä zvyšujúci sa počet falošných liekov spôsobuje rastúce problémy. 

Výrazom „falšovanie a pirátstvo“ sa chápe porušovanie všetkých práv duševného vlastníctva uvedených v stanovisku Komisie týkajúcom sa článku 2 smernice 2004/48/ES (Ú. v. EÚ L 94, 13.4.2005, s. 37).

2. Systémové riešenie na úrovni Európskej únie
Informácie o rozsiahlych škodách, ktoré spôsobuje porušovanie práv duševného vlastníctva, sú dobre známe. Zhromažďovanie komplexných informácií, na ktorých základe by sa dali vypracovať priority a postupy presadzovania práv je však náročnejšie. Mohli by byť cielenejšie a účinnejšie, čím by sa otvorila cesta k lepšej spolupráci.
V správe Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj z roku 2006 sa uvádzalo, že jedným     z najväčších problémov pre vlády a podniky je získavanie spoľahlivých a aktuálnych informácií     o rozsahu falšovania a pirátstva a o ich vplyve na naše ekonomiky a spoločnosť vrátane zamestnanosti v Európe. Napriek tomu, že v niektorých sektoroch sa uskutočnili aktivity zamerané na analýzu rozsahu a rozmerov problému, tieto čísla boli vypočítané na základe odlišných metód a zdrojov, takže výsledkom je nedostatok údajov pre porovnanie.

Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj: „Hospodársky vplyv falšovania a pirátstva“ (2006), http://www.oecd.org/sti/counterfeiting.

Veľké množstvo informácií majú navyše k dispozícii vnútroštátne orgány presadzovania práva, národné úrady duševného vlastníctva a rôzne profesionálne obchodné organizácie. Tieto údaje sa len ťažko zlučujú. Jeden zo spoľahlivých zdrojov informácií, ktoré sú k dispozícii, uverejňuje Európska komisia a tento vychádza z objemu tovaru zadržaného colnými orgánmi na hraniciach Európskej únie za príslušný rok. Tovar zadržaný na hraniciach však tvorí iba časť celkovej situácie, pretože pri tomto zadržaní ide iba o tovar, ktorý vstupuje na územie Európskej únie alebo z neho vystupuje. Celkovú základňu znalostí je potrebné rozšíriť, aby bolo možné plne posúdiť hospodárske a spoločenské následky falšovania a pirátstva a zároveň možné pochopiť dôvod, prečo sú niektoré výrobky, sektory a zemepisné oblasti v rámci Európskej únie zraniteľnejšie než ostatné. Na základe komplexných a porovnateľných údajov je následne možné schváliť priority a programy, ciele presadzovania práv a cielenejšie kampane informovanosti spotrebiteľov.

Správa o colnom presadzovaní práv duševného vlastníctva v EÚ; výsledky na európskej hranici za rok 2008; http://ec.europa.eu/taxation_customs/.

Závažnosť situácie v Európskej únii v dôsledku absencie centrálnej koordinácie vyústila do prijatia niekoľkých koncepčných dokumentov. Dňa 16. júla 2008 zverejnila Európska komisia dokument „Stratégia v oblasti práv priemyselného vlastníctva v Európe“, ktorej cieľom je zabezpečenie dlhodobého fungovania systému duševného vlastníctva ako katalyzátora inovácií, čo prispieva        k dosiahnutiu celkovej lisabonskej stratégie.

COM(2008) 465 v konečnom znení zo 16. 7. 2008.

Následne, dňa 25. septembra 2008 prijala Rada Európskej únie „Uznesenie o všeobecnom európskom pláne pre boj proti falšovaniu a autorskému pirátstvu“, v ktorom vyzvala Európsku komisiu, aby zriadila Európske stredisko pre sledovanie falšovania a autorského pirátstva (ďalej len „európske stredisko“), stanovila jeho spôsob fungovania a potrebné náležitosti pre jeho vytvorenie vrátane finančných aspektov.

Uznesenie Rady z  25. septembra 2008 (Ú. v. EÚ C 253, 4.10.2008, s. 1 – 2).

2.1. Európske stredisko pre sledovanie falšovania a autorského pirátstva
Európske stredisko bolo zriadené dňa 2. apríla 2009 ako organizačná súčasť Generálneho riaditeľstva Európskej komisie pre vnútorný trh. Poslanie a úlohy európskeho strediska boli definované v strategickom rámcovom dokumente - Oznámenie Európskej komisie „Zvyšovanie účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu“ zverejnenom 11. septembra 2009.

KOM(2009) 467 v konečnom znení z 11.9.2009.

Európske stredisko slúži ako ústredný zdroj pre zhromažďovanie, monitorovanie a nahlasovanie informácií a údajov súvisiacich so všetkými porušeniami práv duševného vlastníctva. Má byť platformou pre predstaviteľov vnútroštátnych orgánov a zainteresovaných strán na výmenu návrhov a odborných poznatkov o najlepšej praxi, na vypracúvanie spoločných stratégií presadzovania práv a na poskytovanie odporúčaní pre tvorcov politiky.
Predstavitelia členských štátov a zainteresované strany zohrávajú v práci európskeho strediska zásadnú úlohu. Európske stredisko má 55 členov – zástupcu z každého členského štátu a zástupcov súkromného sektora. Slovenskú republiku reprezentuje zástupca Úradu priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky.
Návrhy súvisiacich kľúčových aktivít schválili členské štáty Európskej únie na zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť dňa 1. marca 2010 prijatím „Uznesenia Rady o zvyšovaní účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu“. 

Uznesenie Rady z 1.3.2010 (Ú. v. EÚ C 56, 6.3.2010, s. 1 – 4).

Rada v uznesení 

vyzýva Európsku komisiu, aby 
•	pokračovala vo vypracúvaní rozsahu právomocí, úloh a funkcie európskeho strediska a pritom podporovala jeho činnosť prostredníctvom existujúcich inštitucionálnych štruktúr;
•	v úzkej spolupráci s členskými štátmi posúdila, ako v spolupráci s hospodárskymi subjektmi čo najviac zlepšiť koordináciu, spoluprácu, výmenu informácií a vzájomnú pomoc medzi všetkými vnútroštátnymi a európskymi orgánmi, ktoré sú zapojené do boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu;

vyzýva členské štáty Európskej únie, aby
•	vypracovali národné stratégie boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu;
•	v tejto oblasti vytvorili transparentné koordinačné štruktúry;

naliehavo vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby
•	zistili, ako najlepšie využiť skúsenosti a znalosti, ktoré môžu okamžite ponúknuť úrady duševného vlastníctva na úrovni Európskej únie aj na vnútroštátnej úrovni v záujme preskúmania možností poskytovania informácií držiteľom práv, najmä malým a stredným podnikom, prostredníctvom posilňovania existujúcich, ako aj možného vytvárania nových portálov a služieb informačnej a technickej podpory (helpdesk)        s cieľom umožňovať im účinne a efektívne chrániť svoje duševné vlastníctvo.

3. Koordinácia a administratívna spolupráca orgánov Slovenskej republiky v oblasti boja proti falšovaniu a pirátstvu
Nevyhnutným predpokladom účinnej výmeny informácií medzi členskými štátmi a Európskou komisiou je existencia spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a ich centrálna koordinácia na národnej úrovni. Z tohto dôvodu Európska komisia v dokumente „Zvyšovanie účinnosti presadzovania práv duševného vlastníctva na vnútornom trhu“ vyzýva členské štáty, aby vymenovali národných koordinátorov, ktorí by koordinovali záležitosti presadzovania práv duševného vlastníctva medzi ich jednotlivými vnútroštátnymi orgánmi. Títo národní koordinátori budú priamo prepojení prostredníctvom centrálneho systému a budú pôsobiť ako ústredné kontaktné miesta.
Národné úrady duševného vlastníctva by zohrávali dôležitú úlohu vo funkcii národných centier odborných znalostí a skúseností v oblasti práv duševného vlastníctva. Táto dôležitá úloha by mohla spočívať v budovaní platforiem a stratégií na presadzovanie koordinovaných postupov a šírenie osvedčenej praxe a mohla by sa rozšíriť o nové funkcie, ako napr. zvyšovanie povedomia, špecifická podpora pre malé a stredné podniky a celková koordinácia.

3.1. Koordinácia boja proti falšovaniu a pirátstvu v  krajinách Európskej únie 
Uplatňovaný systém koordinácie boja proti falšovaniu a pirátstvu a s tým súvisiace kompetencie sa výrazne líšia v rámci jednotlivých členských štátov Európskej únie. Kompetencia pre problematiku falšovania a pirátstva môže patriť jednému ministerstvu alebo úradu (napr. Úrad duševného vlastníctva vo Veľkej Británii), alebo môže byť rozdelená medzi viaceré inštitúcie (Estónsko, Slovinsko a Litva). Zdá sa však, že ak sú úlohy rozmanité, zvyčajne ústredný orgán má celkovú koordinačnú zodpovednosť (napr.: Česká republika, Nemecko, Dánsko, Grécko a Španielsko).
V niektorých krajinách je vnútroštátna kompetencia pre problematiku falšovania a pirátstva podporovaná osobitnými výbormi alebo skupinami, ktoré sa schádzajú podľa potreby (Belgicko, Litva a Fínsko). Ostatné štáty (ako je Česká republika, Francúzsko, Maďarsko, Taliansko, Lotyšsko, Poľsko, Španielsko a Spojené kráľovstvo) prijali efektívnejší postup vytvorením osobitného subjektu, ktorý zastáva úlohu hlavného koordinátora.

V Českej republike bola v roku 2000 pri ministerstve priemyslu a obchodu v súlade s uznesením vlády Českej republiky z apríla 1999 zriadená  Medzirezortná komisia pre boj proti nelegálnemu využívaniu práv duševného vlastníctva ako súčasť koncepcie boja proti kriminalite v oblasti duševného vlastníctva.
Členmi komisie, ktorá má len poradnú funkciu, boli ministrom priemyslu a obchodu vymenovaní zástupcovia Ministerstva zahraničných vecí ČR, Ministerstva kultúry ČR, Ministerstva vnútra ČR, Ministerstva spravodlivosti ČR, Ministerstva poľnohospodárstva ČR, Ministerstva priemyslu a obchodu ČR, Úradu priemyselného vlastníctva ČR, Českej obchodnej inšpekcie, Polície ČR, Generálneho riaditeľstva ciel a Úradu vlády ČR. 

V prípade Maďarska bol v januári 2008 ustanovený vládnym rozhodnutím Národný výbor proti falšovaniu s funkciou konzultačného a poradného orgánu ministra spravodlivosti pre oblasť boja proti porušovaniu práv duševného vlastníctva. Členmi Národného výboru proti falšovaniu sú Ministerstvo hospodárstva a dopravy, Ministerstvo zdravotníctva, Ministerstvo financií, Ministerstvo poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, Ministerstvo práce a sociálnych vecí, Ministerstvo školstva a kultúry, Národný úrad pre ochranu spotrebiteľa, Generálne riaditeľstvo colnej a finančnej správy, Prezídium policajného zboru a mimovládne inštitúcie.

3.2. Aktuálny stav koordinácie v Slovenskej republike
Napriek strategickému významu účinnej ochrany duševného vlastníctva pre hospodársky rast krajiny, jej inovačnú výkonnosť a prílev zahraničného kapitálu, najmä toho s vysokou pridanou hodnotou, nemá Slovenská republika zavedený centralizovaný systém spolupráce v boji proti falšovaniu a autorskému pirátstvu. Riešenie existujúcich problémov je ponechané na dotknuté rezorty. V Policajnom zbore v trestných veciach a v colnej oblasti existujú autonómne fungujúce systémy zberu informácií súvisiacich s falšovaním a autorským pirátstvom. Informačné zdroje sú preto fragmentované a nekomplexné, čo bráni získaniu skutočného obrazu o aktuálnej situácii. Slovensko spoločne so Švédskom, Estónskom a Bulharskom sú v súčasnosti už jedinými krajinami Európskej únie, ktoré ešte nemajú nielen systém centrálnej koordinácie, ale ani prijatú národnú stratégiu boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu.

Medzi inštitúcie, ktorých sa týka problematika falšovania alebo autorského pirátstva, patria:

•	Ministerstvo financií Slovenskej republiky
•	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 
•	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 
•	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky
•	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky
•	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
•	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 
•	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky
•	Colná správa Slovenskej republiky 
•	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky
•	Slovenská obchodná inšpekcia 
•	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky
•	organizácie kolektívnej správy^8

SOZA – Slovenský ochranný zväz autorský pre práva k hudobným dielam, 
LITA – autorská spoločnosť, 
SLOVGRAM – nezávislá spoločnosť výkonných umelcov,
OZIS – Ochranné združenie interpretov Slovenska,
SAPA – Slovenská asociácia producentov v audiovízii,
AGICOA Europe Slovensko – občianske združenie.

•	ďalšie mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti ochrany práv duševného vlastníctva 

4. Návrh riešenia

Vhodným riešením existujúceho stavu je inštitucionalizácia spolupráce dotknutých orgánov zriadením stáleho spoločného koordinačného orgánu, zloženého z ich zástupcov a prípadne ďalších subjektov verejného a súkromného sektora, pôsobiacich v oblasti ochrany práv duševného vlastníctva. Maximálny synergický efekt spolupráce jednotlivých orgánov možno totiž najlepšie dosiahnuť vytvorením inštitucionalizovanej platformy, ktorá by bola stálym základom spolupráce zúčastnených subjektov. Vytvorila by sa medzirezortná komisia, resp. výbor pre koordináciu spolupráce v oblasti boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu, ktorá bude predstavovať medzirezortnú úroveň koordinácie v záležitostiach prijímania opatrení proti porušovaniu práv duševného vlastníctva.

Napríklad Slovenská komora patentových zástupcov, 
Slovenská obchodná a priemyselná komora,
Národná skupina Medzinárodnej federácie fonografického priemyslu (IFPI).

Postavenie a úlohy komisie bude definovať štatút komisie, ktorý bude schválený uznesením vlády Slovenskej republiky. Návrh štatútu je súčasťou tohto materiálu.
Medzi  kľúčové úlohy komisie patria:
•	vypracovanie národnej stratégie a akčného plánu boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu;
•	koordinácia výmeny informácií s európskym strediskom týkajúcich sa falšovania a autorského pirátstva;
•	iniciovanie a koordinovanie kampaní na zvyšovanie povedomia verejnosti o ochrane duševného vlastníctva;
•	podpora existujúceho Informačného portálu o duševnom vlastníctve; (http://www.dusevnevlastnictvo.gov.sk)
•	organizovanie vzdelávania pre inštitúcie kompetentné v oblasti boja proti falšovaniu a autorskému pirátstvu;
•	predkladanie návrhov kompetentným ministrom na prijímanie opatrení podporujúcich účinné vymáhanie práv duševného vlastníctva a vyjadrovanie sa k predkladaným návrhom.
4.1. Finančné záležitosti

Rozpočet bude samostatne plánovaný v rámci rozpočtovej kapitoly Úradu priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky, v ktorom budú zahrnuté cestovné náklady, náklady na vzdelávacie podujatia a náklady na vytvorenie informačných materiálov.

5. Záver
Práva duševného vlastníctva sa stávajú jedným z míľnikov konkurenčnej, prosperitu zabezpečujúcej vedomostnej spoločnosti. Porušenia práv duševného vlastníctva spôsobujú značné hospodárske ujmy, pričom rastúci počet falšovaných výrobkov zároveň predstavuje reálnu hrozbu pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov. Je preto v našom spoločnom záujme disponovať citlivým systémom ochrany a presadzovania práva, ktorý bude stabilný, primeraný a spravodlivý.