Author: elena.ederova
Company: MInisterstvo spravodlivosti

Analýza činností vykonávaných Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky a jeho podriadených organizácií

INFORMÁCIA
(na základe úlohy B.1 uznesenia vlády SR č. 805/2010)

	Podľa § 13 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a o organizácii ústrednej štátnej správy je ministerstvo spravodlivosti ústredným orgánom štátnej správy pre súdy a väzenstvo, súčasne plní úlohy správcu rozpočtovej kapitoly a zabezpečuje správu majetku štátu.
	Ministerstvo spravodlivosti pripravuje právnu úpravu v oblasti ústavného práva, trestného práva, občianskeho práva, obchodného práva, rodinného práva, konkurzného práva a medzinárodného práva súkromného; vykonáva štátny dohľad nad činnosťou Slovenskej komory exekútorov, nad činnosťou Notárskej komory Slovenskej republiky, v zákonom ustanovenom rozsahu nad činnosťou súdnych exekútorov a nad činnosťou notárov; vykonáva v zákonom ustanovenom rozsahu kontrolu nad dodržiavaním podmienok organizovania a priebehu dobrovoľných dražieb.
	Zabezpečuje výkon znaleckej činnosti, prekladateľskej činnosti a tlmočníckej činnosti a vydávanie Zbierky zákonov Slovenskej republiky a Obchodného vestníka.
	Zabezpečuje zastupovanie Slovenskej republiky v konaní pred Súdnym dvorom Európskej únie; zabezpečuje plnenie úloh súvisiacich s členstvom Slovenskej republiky v Eurojuste. 

Ministerstvo spravodlivosti – ústredný orgán štátnej správy realizovalo v ostatnom období niekoľko zmien organizačného poriadku ministerstva spravodlivosti, naposledy interným riadiacim aktom  účinným od 10. januára, resp. od 1. februára 2011; všetky tieto zmeny boli a sú zamerané na celkové zefektívnenie činnosti ministerstva spravodlivosti – ústredného orgánu; pri žiadnej z činností, ktoré dnes ministerstvo spravodlivosti – ústredný orgán vykonáva, neexistuje priestor na ich zúženie.

I. Analýza činností rozpočtových organizácií kapitoly Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo spravodlivosti“) v priamej pôsobnosti sekcie rozvoja ekonomiky a správy vo vzťahu k  zvýšeniu efektívnosti verejného sektora a zlepšeniu stavu verejných financií

A)	Súdy

Postavenie a pôsobnosť súdov (okresné, krajské a Špecializovaný trestný súd) upravuje Ústava Slovenskej republiky (zákon č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov), zákon           č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona a ďalšie zákony.
 Súdy sú samostatné rozpočtové organizácie (v súčasnosti spolu 63 súdov, z toho:                     8 krajských súdov, 54 okresných súdov a Špecializovaný trestný súd), ktoré sú svojimi príjmami a výdavkami zapojené na rozpočet kapitoly ministerstva spravodlivosti.
Za účelom zvýšenia dôveryhodnosti súdnictva prostredníctvom jeho efektívneho a transparentného výkonu prebiehala v Slovenskej republike od roku 1999 komplexná reforma súdnictva s predpokladaným dokončením zavádzania podstatných zmien v roku 2007. 
V rámci zabezpečenia efektívnosti výkonu súdnictva a súdnej sústavy sa v uplynulom období na súdoch realizovali projekty Súdny manažment (zmena vnútorných pracovných postupov na súdoch, presun administratívnej práce zo sudcov na zamestnancov súdu, zavedenie elektronického náhodného výberu sudcu, ktorý bude o žalobe rozhodovať, s cieľom            znižovania miery korupcie na súdoch) a Optimalizácia súdnej sústavy (2002 – 2006), cieľom ktorej bolo dosiahnuť efektívnu trojstupňovú sústavu súdov. Išlo predovšetkým o presun agendy zo súdu vyššieho stupňa na prvostupňové súdy (okresné), vytvorenie prvostupňových súdov s takým počtom sudcov a odborných zamestnancov súdu, ktorý umožnil rýchlejšie a kvalitnejšie vybavovanie súdnej agendy, podmienok pre odbornú špecializáciu sudcov a zamestnancov súdov, efektívnosť správy súdov – niektoré činnosti, ktoré sa vykonávajú          na každom súde, sa sústredili iba na krajské súdy, čím sa výkon hospodárskej správy zefektívnil. 
Návrh racionalizovanej siete súdov predložený v projekte Optimalizácia súdnej sústavy sa stal základom pre návrh zákona o sídlach a obvodoch súdov, ktorý bol po náročných diskusiách so zapracovanými zmenami schválený v NR SR. Na základe uvedeného zákona bolo s účinnosťou od 1. 1. 2005 zrušených 10 okresných súdov (spolu 54 súdov, z toho:                 8 krajských súdov, 45 okresných súdov a Špeciálny súd). Pred nadobudnutím účinnosti citovaného zákona bolo spolu 64 súdov, z toho: 8 krajských súdov, 55 okresných súdov a Špeciálny súd.
Následne, v rámci reoptimalizácie súdnej sústavy bolo na základe novely zákona                     č. 371/2004 Z. z. o sídlach a obvodoch súdov v  Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov zriadených deväť nových okresných súdov od 1. januára 2008 (až              do súčasnosti spolu 63 súdov, z toho: 8 krajských súdov, 54 okresných súdov a Špeciálny súd  (Špecializovaný trestný súd), na ktoré si ministerstvo spravodlivosti neuplatňovalo zvýšenie mzdových prostriedkov a  zvýšenie počtu zamestnancov z dôvodu, že tieto potreby boli vykryté v rámci rozpočtu podriadených organizácií civilnej časti kapitoly ministerstva spravodlivosti  a následným prerozdelením zamestnancov. 
Uvedený zámer bol podrobne spracovaný v akčnom pláne plnenia úlohy C.15 uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 856/2006 (zníženie počtu zamestnancov o 20 % v štátnych rozpočtových organizáciách) č. 1613/2008-41 ako aj v návrhu ministerstva spravodlivosti           na zrušenie predmetnej úlohy vo vzťahu k podriadeným organizáciám civilnej časti kapitoly ministerstva spravodlivosti č. 1613/2008-41, ktorý bol predložený na rokovanie vlády SR v máji 2008 a opätovne v novembri 2009. V roku 2007 boli kapitole ministerstva spravodlivosti pridelené rozpočtové prostriedky na prvotné vybavenie novozriadených súdov od 1. 1. 2008.  V ďalších obdobiach neboli prideľované vyššie rozpočtové prostriedky, ktoré by  zohľadňovali rozšírenú súdnu sústavu, čo sa odrazilo v problematickom zabezpečení súdnictva a osobitne súdnych konaní a prevádzky súdov.

V nadväznosti na uvedené a vzhľadom na postavenie a pôsobnosť súdov v súčasnosti by prípadné dosiahnutie úspory rozpočtových prostriedkov kapitoly ministerstva spravodlivosti opätovným zrušením niektorých súdov bolo kontraproduktívne, vzhľadom na potrebu širšej    a dôkladnej analýzy efektívnosti fungovania súdnej sústavy z viacerých hľadísk aj z pohľadu hodnotenia ich činnosti ostatnými dotknutými zložkami štátnej správy, verejnosti a v neposlednom rade samotných súdov a sudcovskej samosprávy.  

B)	Justičná akadémia, Inštitút vzdelávania MS SR a Centrum právnej pomoci

Za účelom zabezpečenia vzdelávania sudcov a zamestnancov rezortu justície boli zriadené dve vzdelávacie inštitúcie, a to Inštitút vzdelávania ministerstva spravodlivosti  v Omšení (ďalej len „inštitút vzdelávania“) a Justičná akadémia. Tieto inštitúcie                           sú rozpočtovými organizáciami s vlastnou právnou subjektivitou priamo riadenými ministerstvom spravodlivosti. Finančnými vzťahmi sú zapojené na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly ministerstva spravodlivosti. 
História súčasného inštitútu vzdelávania siaha až do roku 1980, keď bol zriaďovacou listinou č. 869/kadr. z 19. decembra 1980, s účinnosťou  od 1. januára 1981 zriadený Inštitút pre ďalšie vzdelávanie pracovníkov rezortu ministerstva spravodlivosti so sídlom                    v Trenčianskych Tepliciach. 
	Neskôr, zlúčením Právnického ústavu ministerstva spravodlivosti, Inštitútu pre ďalšie vzdelávanie pracovníkov rezortu ministerstva spravodlivosti  a Centra justičnej informatiky bol 1. júla 1991 zriadený Právnický inštitút ministerstva spravodlivosti SR so sídlom              v Bratislave a detašovaným pracoviskom sa stalo zariadenie v Trenčianskych Tepliciach.
	Po zrušení Právnického inštitútu ministerstva spravodlivosti  bola zriaďovacou listinou      z 18. mája 1995, s účinnosťou od 1. júna 1995 znovuzriadená samostatná rozpočtová organizácia s vlastnou právnou subjektivitou, priamo riadená ministerstvom, s názvom Inštitút pre ďalšie vzdelávanie pracovníkov rezortu ministerstva spravodlivosti so sídlom                       v Trenčianskych Tepliciach.  
	Dodatkom k  zriaďovacej listine z 3. mája 1999 bol zmenený názov a sídlo Inštitútu             pre ďalšie vzdelávanie pracovníkov rezortu ministerstva spravodlivosti na Inštitút vzdelávania ministerstva spravodlivosti  SR so sídlom v Omšení.
Od vzniku inštitútu vzdelávania bolo jeho úlohou zabezpečovať ďalšie vzdelávanie sudcov, štátnych notárov, justičných a notárskych čakateľov, neskôr funkčne mladých sudcov, odborného a administratívneho aparátu súdov. V roku 2004 prešla zákonná zodpovednosť          za ďalšie vzdelávanie sudcov a súdnych úradníkov na Justičnú akadémiu.
Napriek tomu aj po vzniku Justičnej akadémie bol inštitút vzdelávania využívaný predovšetkým na zabezpečovanie akcií organizovaných Justičnou akadémiou, čo trvalo            až do marca 2008, kedy Justičná akadémia začala svoju činnosť v detašovanom pracovisku v Omšení, a teda prevažná časť vzdelávacích akcií pre sudcov sa od spomenutého mesiaca koná v uvedenom novovzniknutom zariadení. Z tohto pohľadu možno hovoriť aj o zmene charakteru podujatí uskutočňovaných v inštitúte vzdelávania. Tým sa otvoril aj priestor             na zabezpečenie vzdelávania pre širší okruh zamestnancov súdov.
Základným poslaním inštitútu vzdelávania je zabezpečovanie a vykonávanie pracovných stretnutí odborných administratívnych zamestnancov súdov, ministerstva spravodlivosti a ostatných rezortných organizácií a  zabezpečovanie, organizovanie a  vykonávanie pracovných stretnutí sudcov. Inštitút vzdelávania ďalej, v súlade s každoročne schvaľovaným plánom vzdelávacích a iných akcií, zabezpečuje vzdelávanie zamestnancov v rezorte justície, okrem zamestnancov a sudcov, ktorých vzdelávanie a odborný rast zabezpečuje Justičná akadémia. 
V súčasnosti  sa inštitút vzdelávania využíva najmä na:
-	vzdelávanie   štátnych   zamestnancov  a  zamestnancov  vo  verejnom  záujme rezortu (napr. referát obrany a ochrany organizuje odbornú prípravu zamestnancov súdov zabezpečujúcich úlohy na úseku obrany a ochrany utajovaných skutočností), 
-	pravidelné  porady   a   stretnutia   odborno-administratívneho aparátu súdov  za  účelom  zvyšovania odbornej  úrovne, s možnosťou prediskutovať problémy súvisiace s aplikáciou nových právnych noriem  a   výmeny  skúseností  (ekonómov, personalistov, rozpočtárov, účtovníkov, informatikov,  správy majetku a pod.),  
-	poskytovanie priestorov pre vzdelávacie aktivity a  pracovné stretnutia zamestnancov súdov,  
-	poskytovanie služieb aj iným organizáciám štátnej správy za účelom vzdelávacích aktivít (napr.: pravidelná spolupráca s neziskovou organizáciou Úsmev ako dar),
-	Inštitút vzdelávania môže zabezpečiť aj pracovné stretnutia na medzinárodnej úrovni (disponuje potrebným vybavením na simultánne tlmočenie a kvalitným zosilňovačom           na ozvučenie učebne s možnosťou zaznamenávania stretnutí na zvukové nosiče).  
Inštitút vzdelávania nepochybne mal a naďalej zastáva dôležitú úlohu vo vzdelávaní zamestnancov rezortu justície a naďalej vytvára vhodné  podmienky najmä v oblasti vybavenia, technického zabezpečenia, organizácie  a skvalitňovania poskytovaných služieb pri rešpektovaní zásad efektívneho zabezpečenia činností najmä v oblasti zvyšovania kvalifikácie zamestnancov. 

Na základe zákona č. 548/2003 Z. z. o Justičnej akadémii a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov bola s účinnosťou od 1. januára 2004 zriadená Justičná akadémia ako vzdelávacia inštitúcia s celoštátnou pôsobnosťou na zabezpečenie, organizovanie a vykonávanie vzdelávania sudcov, prokurátorov, právnych čakateľov prokuratúry, justičných čakateľov a súdnych úradníkov so sídlom v  Pezinku. Predmetné vzdelávacie aktivity Justičnej akadémie majú mimoriadny dosah na zjednocujúcu prax súdov, t. j. na skvalitňovanie a na stabilitu aplikácie práva v súdnom konaní. Od apríla 2008 Justičná akadémia začala svoju činnosť vykonávať aj v novozriadenom detašovanom pracovisku v Omšení. 
V roku 2009 bol vykonaný mimoriadny vnútorný audit efektívnosti a účelnosti vynakladania prostriedkov štátneho rozpočtu pri zabezpečovaní vzdelávacieho procesu inštitúciami, ktoré majú právnu subjektivitu, sú zapojené na rozpočet kapitoly ministerstva spravodlivosti a sídlia v jednej lokalite v Omšení. Cieľom audítorskej akcie bolo analyzovať prevádzkové náklady, personálne obsadenie a systém finančného riadenia za účelom možnej úspory rozpočtových prostriedkov kapitoly ministerstva spravodlivosti pri zachovaní, resp. zefektívnení základného poslania organizácií.

Zo záverov predmetného auditu možno konštatovať, že predpokladom úspešnej, efektívnej a kvalitnej činnosti obidvoch zariadení je zachovanie ich právnej subjektivity, a to vzhľadom na ich špecifické poslanie k cieľovým skupinám a na ďalšie možnosti využitia v prospech vzdelávacích aktivít. 

Využívanie IV MS SR v Omšení inými štátnymi organizáciami: V súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov ako aj v súlade s Metodickým pokynom 13/2009 sekcie rozvoja, ekonomiky a správy MS SR č. 31359/2009-41 o poskytovaní stravovacích, ubytovacích a ďalších služieb aj iné organizácie (nielen štátne) majú v súčasnosti možnosť využívať zariadenie IV MS SR v Omšení pre svojich zamestnancov za podmienok upravených v uvedenom metodickom pokyne. Podľa § 26 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z.  o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) štátne rozpočtové organizácie si navzájom poskytujú výkony vo svojej pôsobnosti bezplatne. 
Pri využití služieb inštitútu je potrebné poukázať na rozdielny právny režim účtovania úhrad, do výdavkov alebo príjmov, podľa toho, o akú organizáciu ide, vrátane mimorezortných rozpočtových organizácií. 

Ďalšou organizáciou v pôsobnosti kapitoly ministerstva spravodlivosti, okrem už vyššie uvedených inštitúcií, je Centrum právnej pomoci (ďalej len „Centrum“), ktoré bolo zriadené na základe zákona č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. (ďalej len „zákon“).
Centrum je zriadené zákonom ako samostatná rozpočtová organizácia zapojená finančnými vzťahmi na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva spravodlivosti. V rámci územnej pôsobnosti Slovenskej republiky Centrum poskytuje právnu pomoc v 12 kanceláriách a 9 konzultačných pracoviskách.
Centrum je štátna rozpočtová organizácia, ktorej cieľom je zlepšovanie prístupu k spravodlivosti pre ľudí v materiálnej núdzi, t. j. pre tých ľudí, ktorí pre nedostatok prostriedkov nemôžu využívať existujúce právne služby. 
Podľa zákona Centrum poskytuje právnu pomoc v občianskoprávnych veciach, pracovnoprávnych veciach, rodinnoprávnych veciach a v azylových veciach.
V cezhraničných sporoch sa právna pomoc podľa tohto zákona poskytuje v občianskoprávnych veciach, pracovnoprávnych veciach, rodinnoprávnych veciach a v obchodnoprávnych veciach. Súčasťou systému právnej pomoci je konanie o nároku na poskytnutie právnej pomoci a v prípade splnenia podmienok priame poskytnutie právnej pomoci určeným právnikom centra, mediátorom Centra alebo určeným advokátom. 
Vzhľadom na skutočnosť, že Centrum poskytuje právnu pomoc vo veciach určených zákonom a vzhľadom na špecifické poslanie k cieľovým skupinám je zachovanie jeho právnej subjektivity opodstatnené. 

C)	Zbor väzenskej a justičnej stráže

	V súvislosti s plnením úlohy uloženej predmetným uznesením vlády SR bola vypracovaná aktualizácia systemizovaných počtov a návrhov úprav a zmien tabuliek zloženia a počtov služobných úradov Zboru väzenskej a justičnej stráže (ďalej len „zbor“) na rok 2011. V návrhu boli na realizáciu akceptované tie úpravy, ktoré sú v súlade s pripravovanou „Koncepciou väzenstva v Slovenskej republike na roky 2011 až 2020“.   Zároveň bola vykonaná  analýza organizačného usporiadania úsekov služobných činností na Generálnom riaditeľstve Zboru väzenskej a justičnej stráže, riadiaceho orgánu,  kde výstupom je  interný predpis, ktorým bol vydaný s účinnosťou od 1. februára 2011 nový Organizačný poriadok Generálneho riaditeľstva Zboru väzenskej a justičnej stráže.

II. Návrh úspory verejných financií, ich optimalizácia, transparentnosť a efektivita

A)	Návrh na zvýšenie efektívnosti vynakladania rozpočtových prostriedkov na poštové služby    
                                                   
      Poštové služby vykonáva pre rozpočtové organizácie, ktoré sú v pôsobnosti  ministerstva spravodlivosti v rozhodujúcom objeme Slovenská pošta, a. s., ktoré sú upravené zákonom              č. 507/2001 Z. z. o poštových službách v znení neskorších predpisov. Výdavky na poštové služby v rámci rozpočtovej kapitoly sú významnou výdavkovou položkou, u súdov tvoria           až 20 % vynaložených výdavkov na tovary a služby. Ich prehľad podľa organizačného členenia uvádzame v ďalšom texte, zároveň je potrebné poukázať na skutočnosť, že sú poskytované v rámci poštovej výhrady. 
      Poštová výhrada sú poštové služby vyhradené len pre poskytovateľa univerzálnej služby, t. j. Slovenskú poštu a. s. (§ 7 zákona č. 507/2001 Z. z.).
      V súčasnosti je pripravený na predloženie na rokovanie vlády návrh zákona o poštových službách, ktorého účinnosť sa predpokladá v lete 2011, resp. od 1. 1. 2012. 
      Zásadnou zmenou by bola úplná liberalizácia poštového trhu v Slovenskej republike, ktorá má podľa navrhovaného zákona o poštových službách nastať od 1. januára 2012.
       
	Nadväzne na schválenie zákona o poštových službách v tých organizáciách, kde je to zmysluplné, navrhneme jej zúženie, resp. zrušenie, čo si vyžiada podrobnejšiu analýzu predpokladaných nových možností a podmienok poskytovania poštovej služby v súdnictve      a v ostatných podriadených rozpočtových organizáciách.

Ďalším návrhom, ktorý sa už z časti v praxi realizuje, je zasielanie jednotlivých písomností (napr. žiadosti, záznamy, usmernenia a pod.), ktoré nevyžadujú poštovú prepravu, realizovať vo väčšom rozsahu alebo výlučne elektronickou formou. Poštová preprava mnohých písomností v rámci komunikácie medzi jednotlivými rozpočtovými organizáciami ministerstva spravodlivosti, t. j. súdy, ministerstvo spravodlivosti – ústredný orgán, inštitút vzdelávania, Justičná akadémia, Centrum právnej pomoci, organizácie Zboru väzenskej a justičnej stráže, je pri súčasných technických možnostiach neopodstatnená. 

Komplexnejší návrh úpravy doručovania písomností by mal taktiež pozitívny dosah             na efektívnejšie využívanie rozpočtových prostriedkov všetkých rozpočtových organizácií ministerstva spravodlivosti. Predmetný návrh predkladáme na základe empirických skúseností, jeho finančnú úsporu je možné vyčísliť až v nadväznosti na praktickú realizáciu všetkými dotknutými subjektmi. Realizácia by si vyžiadala stanovenie podrobnejšej úpravy                           a zjednotenie postupu pri vybavovaní a zasielaní písomností v rámci rezortu justície v spolupráci so všetkými zainteresovanými organizačnými útvarmi ministerstva a dotknutých rezortných organizácií. 

Prehľad o celkových nákladoch vynaložených na poštové služby v rokoch 2007 až 2010 je uvedený v tabuľke č. 1.

Tabuľka č. 1
Organizácia | Rok
| 2007 | 2008 | 2009 | 2010
Krajský súd v Bratislave | 972 297 | 1 040 156 | 1 059 901 | 1 168 919
Krajský súd v Trnave | 521 226 | 548 534 | 585 978 | 644 563
Krajský súd v Trenčíne | 448 712 | 528 659 | 462 204 | 699 360
Krajský súd v Žiline | 617 976 | 662 224 | 587 673 | 825 669
Krajský súd v Nitre | 623 878 | 619 499 | 592 119 | 792 627
Krajský súd v Banskej Bystrici | 732 661 | 807 196 | 813 292 | 869 212
Krajský súd v Košiciach | 768 120 | 868 371 | 793 911 | 1 074 929
Krajský súd v Prešove | 719 265 | 762 360 | 689 052 | 991 623
Špecializovaný trestný súd | 20 549 | 9 390 | 10 442 | 8 619
Súdy spolu | 5 424 684 | 5 846 389 | 5 594 572 | 7 075 521
Centrum právnej pomoci | 11 970 | 18 849 | 17 228 | 9 158
Inštitút vzdelávania | 237 | 149 | 198 | 263
Justičná akadémia | 820 | 2 272 | 645 | 1 365
Ministerstvo spravodlivosti  – ústredný orgán | 30 519 | 29 925 | 29 003 | 24 558
Civilná časť kapitoly ministerstva spravodlivosti spolu | 5 468 230 | 5 897 584 | 5 641 646 | 7 110 865
Zbor väzenskej a justičnej stráže | 115 032 | 103 514 | 127 600 | 157 908
Kapitola ministerstva spravodlivosti  spolu | 5 583 262 | 6 001 098 | 5 769 246 | 7 268 773
*Sumy sú uvedené v eurách

	Vo výdavkoch Krajského súdu v Bratislave sú zahrnuté aj výdavky na poštové služby Justičnej pokladnice. Nižšie čerpanie výdavkov na poštové služby za rok 2009 na niektorých rozpočtových organizáciách bolo ovplyvnené záväzkami za poštové služby k 31. decembru 2009,  ktoré prešli na ťarchu rozpočtu 2010.

B)	Návrh na zvýšenie efektívnosti výkonu správy súdov

Nákladovosť prevádzky a efektivita výkonu správy súdov súvisí okrem už uvedených zmien v organizácii sústavy súdov aj so skutočnosťou, že súdy, z dôvodu neustále narastajúcej agendy, pracujú už vo viacerých budovách. Nie všetky objekty, kde sídlia, resp. ktoré užívajú jednotlivé súdy, sú vlastníctvom Slovenskej republiky, časť súdov sídli                vo vypožičaných priestoroch a časť dokonca v nájme. Pokiaľ súd nie je správcom budovy, v ktorej zabezpečuje svoju činnosť, nemôže priamo ovplyvňovať náklady spojené s prevádzkou budovy a zodpovedať súčasne za efektívnosť vynakladania rozpočtových prostriedkov na tieto účely. Rôzny vlastnícky vzťah z pohľadu správy majetku štátu má dosah aj na optimálny výkon správy súdov. 
         Na rozpočet ministerstva spravodlivosti je napojených 63 súdov, ktoré pracujú          v 83 budovách. Krajský súd v Bratislave, Okresný súd BA I,  Okresný súd Piešťany,  Krajský súd v Nitre,  Okresný súd Považská Bystrica a pracovisko Špecializovaného trestného súdu v Banskej Bystrici využívajú priestory vo výpožičke,  Okresný súd Piešťany pracuje aj v priestoroch v nájme, rovnako aj Okresný súd Galanta, Krajský súd v Banskej Bystrici, Okresný súd Revúca a  Okresný súd Žiar nad Hronom. V súvislosti s riešením ukončenia výstavby a dofinancovania stavby „Rekonštrukcie a modernizácie budovy Krajského súdu v Banskej Bystrici“ ministerstvo spravodlivosti pripravuje návrh na zvýšenie efektívnosti využitia a prevádzky  súdnych objektov v Banskej Bystrici.
        Centrum tiež  pracuje len v prenajatých a vypožičaných priestoroch (v rámci Slovenska poskytuje právnu pomoc v 12 kanceláriách a 9 konzultačných pracoviskách).

        Návrh na zvýšenie efektívnosti výkonu správy súdov z pohľadu správy majetku štátu bude vo vymedzenom rozsahu aj predmetom samostatného spracovania a posúdenia pripravovaného materiálu z iniciatívy pani ministerky spravodlivosti „Investičných potrieb súdnictva na roky 2011 až 2020“.