Title: Informácia o priebehu a výsledkoch summitu predsedov vlád štátov
Author: user
Company: MZV SR

Informácia o priebehu a výsledkoch rozšíreného summitu predsedov vlád štátov Vyšehradskej skupiny (V4), Nemecka, Rakúska, Ukrajiny 
v Bratislave, 15. februára 2011

Pri príležitosti 20. výročia založenia Vyšehradskej skupiny (V4) sa 15. februára 2011 v Bratislave uskutočnil rozšírený summit predsedov vlád krajín V4, Nemecka, Rakúska a Ukrajiny. Na pozvanie predsedníčky vlády SR Ivety Radičovej sa summitu zúčastnili predsedovia vlád Českej republiky P. Nečas, Maďarska V. Orbán, Poľska D. Tusk a význam nielen samotného výročného bratislavského summitu, ale aj celkovej spolupráce Vyšehradskej skupiny a jej úlohu v rámci EÚ podporili a potvrdili svojou prítomnosťou kancelárka NSR A. Merkel, kancelár Rakúska W. Faymann a predseda vlády Ukrajiny M. Azarov.  Rokovania sa uskutočnili vo formáte predsedov vlád V4 a v rozšírenom formáte V4 + Nemecko, Rakúsko a Ukrajina. 
Predsedovia vlád V4 prijali komuniké hláv vlád vyšehradských krajín v súvislosti s naliehavou potrebou hľadať riešenie otázok spojených so závažnými problémami potravinovej a energetickej bezpečnosti, vrátane následkov celosvetového rastu cien potravín a energií. Pri príležitosti 20. výročia založenia Vyšehradskej skupiny bola schválená Bratislavská deklarácia, ktorá zdôrazňuje význam vyšehradskej regionálnej spolupráce v európskej, zahraničnopolitickej i hospodárskej oblasti a poukazuje na hlavné aktuálne výzvy V4 v kontexte nášho členstva v EÚ a NATO. V rámci rozšíreného formátu predsedov vlád V4, Nemecka, Rakúska a Ukrajiny predsedovia vlád 6 členských štátov EÚ prijali spoločné vyhlásenie k Bielorusku, v ktorom vyzvali bieloruské orgány k okamžitému prepusteniu politických väzňov a dodržiavaniu ľudských práv a slobôd. 

Rokovanie vo formáte V4 
Predsedovia vlád V4 sa bližšie informovali o efektivite a účinnosti jednotlivých krokov a opatrení zavádzaných vládami v SR, ČR, PR a MR. Spoločná koordinácia a dohoda na úrovni V4 sa odvíja od situácie v našich krajinách a následne štáty V4 navrhujú opatrenia na úrovni EÚ, eurozóny, stabilizačného mechanizmu a paktu konkurencieschopnosti, ktorý predložili NSR a Francúzsko. Ide o aktuálne témy, ktoré sa bezprostredne dotýkajú všetkých krajín V4 a našich obyvateľov. 
Predsedníčka vlády SR I. Radičová informovala, že vláda SR prijala rad opatrení na zníženie rozpočtového deficitu o 2,5 %. Ušetríme 10 % na mzdových nákladoch a bežných výdavkoch štátnej a verejnej správy, pristúpili sme k obmedzeniam v oblasti verejného obstarávania. Týmto postupom znížime deficit o 1,5 % a 1 % sa zníži vďaka zvýšeným príjmom do rozpočtu. Slovenská strana pristúpila k odstráneniu väčšiny zo 40 výnimiek v odvodovom systéme a prijala dočasné zvýšenie DPH z 19 na 20 %. Prijímané kroky vlády sa iba 0,5 %  odrazili na zvýšení cien v SR. 
Predseda vlády ČR P. Nečas informoval, že deficit rozpočtu ČR bol v m. r. na úrovni 4,7 %. Objem mzdových prostriedkov v štátnom a verejnom sektore bol zredukovaný o 10 %, došlo k zníženiu počtu zamestnancov v štátnej správe o 15 %. Česká vláda rieši rad citlivých otázok súvisiacich napr. s postavením lekárov a ich požiadaviek.
Predseda vlády PR D. Tusk uviedol, že v Poľsku nepociťujú tak silný tlak hospodárskej krízy. Hospodárske výsledky krajiny v roku 2010 boli plusové a ekonomický rast Poľska v m. r. dosiahol 3,8 %, najväčším problémom je vysoká miera deficitu, ktorá sa očakáva na úrovni  cca 8 %.  Poľská vláda v rámci prevencie prijala jednorazové zvýšenie DPH o 1 % a začala s programom šetrenia. Rok 2011 bude tretím rokom zmrazenia platov, boli znížené i niektoré sociálne dávky. Vláda PR predložila návrh novej dôchodkovej reformy s udržateľnou konštrukciou a ak ju parlament schváli, dosiahne sa výrazné zníženie existujúceho deficitu. Prijatím nového dôchodkového systému a iných opatrení sa podarí znížiť deficit na 3 %. V PR majú tzv. ústavné zabezpečenie neprekročenia stanoveného 65 % limitu pre výšku verejného dlhu. V tomto smere je PR ďalej než krajiny eurozóny. 
Krajiny V4 majú podobné problémy a podobné recepty na ich riešenia. Zvyšovanie DPH alebo niektoré iné opatrenia nemajú vplyv na ceny, pretože tie v prvom rade závisia od rastu svetových cien. Vzhľadom na povodne sa dá očakávať až 100 % zvýšenie cien pšenice. 
Predseda vlády MR V. Orbán podotkol, že situácia v Maďarsku je o niečo komplikovanejšia. MR je jediným postkomunistickým štátom v strednej Európe, ktorý po roku 1990 nemá novú ústavu. Vláda MR okrem sociálno-ekonomických otázok musí riešiť štrukturálno-mocenské témy. Do konca apríla bude predložený návrh novej ústavy MR, ktorá by mala platiť od 1. januára 2012. Najväčším problémom MR je vysoká miera zadlženosti ktorá je na úrovni 80 % HDP. Vďaka prijímaniu kombinácie štandardných a neštandardných opatrení (napr. zmrazenie/znižovanie platov, banková daň a tzv. krízová daň pre nadnárodné spoločnosti a zároveň tzv. režijná daň alebo oslobodenie od daní viacpočetných najchudobnejších rodín – asi 1/3 obyvateľov, dotácie) a ďalším krokom sa darí znížiť rozpočtový deficit z 80 na 72 %. Z finančných dôvodov musel byť prebudovaný rozpočet. V zdravotníctve a doprave boli stanovené kvalitatívne kritéria a zavádza sa maximálna flexibilita pracovného trhu. Týmto prístupom vláda dokáže zabezpečiť prijateľnú mieru deficitu (v roku 2010 3,8 %).
Predsedovia vlád sa zhodli, že prudký rast cien potravín i energií je veľkým spoločným problémom pre občanov krajín V4 a pre stabilitu spoločnosti. Zdôraznili, že je to dôsledkom hlavne globálneho rastu cien obilia, surovín a ďalších komodít, pokračujúcej ekonomickej a dlhovej krízy, ako aj následkom negatívnych dopadov povodní, ktoré postihli krajiny V4 v minulom roku. V tejto oblasti budú postupovať koordinovane v záujme urýchleného nájdenia mechanizmu spoločného ochranného valu proti vonkajším vplyvom identifikovaného problému, ktorý komplikuje a sťažuje život občanom. Predsedovia vlád sa dohodli na spoločnom postupe pri iniciovaní celoeurópskeho riešenia tohto problému na úrovni EÚ. V4 potrebuje reálne mechanizmy garancií pri ochrane záujmov svojich obyvateľov. Preto sa rozhodla osloviť orgány EÚ s návrhom, aby sa Európska rada zaoberala týmto naliehavým a reálnym problémom už na najbližšom zasadnutí v marci t.r. K hľadaniu včasného a účinného riešenia v záujme potravinovej a energetickej bezpečnosti v tomto smere prispeje i terajšie maďarské a nasledujúce poľské predsedníctvo Rady EÚ. Je to najdôležitejšia výzva a hlavná úloha vo vzťahu k občanom, aby vlády členských krajín EÚ zodpovedne a pružne reagovali na globálne zvyšovanie cien s cieľom riešiť tento problém nastavením nevyhnutných mechanizmov a vzájomnou spoluprácou.

Rokovanie vo formáte V4 + Nemecko, Rakúsko a Ukrajina
V rámci rozšíreného stretnutia predsedov vlád V4, Nemecka, Rakúska a Ukrajiny hlavným bodom plenárneho rokovania boli aktuálne aspekty Európskej susedskej politiky (ENP) s dôrazom na Východné partnerstvo, spoluprácu s Ukrajinou, aktuálny povolebný vývoj v Bielorusku a riešenie konfliktu v Moldavsku/Pridnestrovsku. Predsedníčka vlády SR I. Radičová v rámci rozšíreného formátu informovala o aktuálnom komuniké premiérov V4 k otázkam potravinovej a energetickej bezpečnosti a výzve k spoločnej reakcii členských štátov EÚ na globálne zvyšovanie cien. 
Účastníci stretnutia sa zhodli na význame európskej perspektívy pre krajiny Východného partnerstva a pokračovaní integrácie krajín regiónu západného Balkánu do euroatlantických štruktúr. Východné partnerstvo je dôležitým mechanizmom na šírenie európskych hodnôt a princípov do bezprostredného susedstva EÚ. Pokračovanie reforiem a plnenie záväzkov je nevyhnutnou podmienkou ich približovania sa k EÚ. Nadchádzajúci summit Východného partnerstva by mal priniesť silný impulz pre ďalší rozvoj tejto iniciatívy ako plnohodnotného elementu Európskej susedskej politiky. Predstavitelia členských štátov EÚ podporili transformačné úsilie Ukrajiny a jej záujem o rozvoj úzkej spolupráce s EÚ.
V súvislosti s aktuálnym vývojom v Bielorusku prijali PV 6 ČK EÚ spoločné vyhlásenie k Bielorusku (Ukrajina sa k vyhláseniu nepripojila, ale deklarovala, že sa stotožňuje s jeho východiskami), ktorým vyslali jednoznačný politický signál režimu v Minsku a  vyjadrili podporu väzneným a prenasledovaným predstaviteľom bieloruskej opozície.
Predsedníčka vlády SR I. Radičová konštatovala, že V4 je zodpovednou súčasťou EÚ a úspešným príkladom regionálnej spolupráce. 20 rokov existencie V4 potvrdili, že táto spolupráca je základom modernej zjednotenej Európy. V4 sa stala bezpečným prostriedkom pre návrat vyšehradských krajín do Európy a umožnila rýchlejšie „zakorenenie“ sa týchto štátov v EÚ, kde sa už necítia byť novými členmi. V čase krízy sa V4 stala symbolom európskej dynamiky a konkurencieschopnosti. 
Pozvaní predstavitelia susedných krajín ocenili význam vyšehradskej spolupráce a jej prínos pre modernú európsku históriu. V4 je oživením EÚ. Jej impulzy sú neoceniteľné v susedskej politike EÚ. Príkladom je Východné partnerstvo, kde sa sústreďuje na konkrétne projekty uľahčujúce medziľudské kontakty. V4 kladie dôraz na slobodu a pociťuje zodpovednosť aj za svojich východných susedov.
Účastníci stretnutia si vymenili názory aj na problematiku potravinovej a energetickej bezpečnosti, vrátane realizácie projektov v oblasti energetickej infraštruktúry. Premiéri SR, ČR, PR, MR, ale aj Nemecka, Rakúska a Ukrajiny sa zhodli na potrebe zvýšenia spoločnej energetickej bezpečnosti krajín strednej Európy, ktorej základom má byť solidarita. V tejto súvislosti sa na summite hovorilo aj o projektoch plynovodných pripojení „Nabucco" a „South Stream", na ktorých sa chce SR podieľať. Svoju pozornosť venovali aj možnostiam užšej, koordinovanej a systematickej spolupráce pri odstraňovaní následkov mimoriadnych prírodných a priemyselných katastrof.

Tlačová konferencia:
Predsedovia vlád krajín V4, NSR, Rakúska a Ukrajiny na tlačovej konferencii  pozitívne ocenili doterajšie pôsobenie a vklad V4 v rozvoji demokracie, slobody, pri budovaní prosperity a európskej integrácie. Predsedníčka vlády SR I. Radičová vysoko ocenila účasť pozvaných hostí z NSR, Rakúska a Ukrajiny na rozšírenom summite V4. Kancelárka NSR podporila úsilie krajín V4, ktoré sa chcú v rámci EÚ zaoberať globálnym rastom cien potravín, energií a hľadať spoločné európske východiská. A. Merkel vyzdvihla, že V4 a EÚ nezabúda na susedov, čo bolo jednou z nosných tém plenárneho rokovania. Prijatie spoločného vyhlásenia hláv vlád 6 členských krajín EÚ k Bielorusku je dôležité pre tých, ktorí sú prenasledovaní, boli uväznení a požadujú obnovenie slobody, rešpektovanie demokracie a ľudských práv v Bielorusku. Nemecká kancelárka uviedla, že otázka spoločnej energetickej politiky a prístupu k energetickým zdrojom je predmetom solidarity v rámci EÚ. O tom sa presvedčila aj SR, ktorá má s týmto problémom trpké skúsenosti v súvislosti s plynovou krízou v roku 2009. Predseda vlády PR zdôraznil, že solidarita je hlavnou pointou summitu a je to najväčšia hodnota, ktorá sa stala základom EÚ a prejavila sa v rôznych rámcoch. Osobitne zdôraznil prítomnosť predsedu vlády Ukrajiny, pretože V4 podporuje jej európske ašpirácie. V4 si dobre plní svoju úlohu a správne chápe i svoje historické záväzky.

Summit bol úspešný a potvrdil dobrý kredit V4 nielen vo vnútri vyšehradského regiónu, ale i v širšom stredoeurópskom meradle, vrátane EÚ. Pozitívny ohlas bol zaznamenaný i médiami účastníckych krajín summitu. Stretnutie prispelo k dôstojnému pripomenutiu si 20. výročia V4 a zároveň k pozitívnemu zviditeľneniu slovenského predsedníctva V4. 

Závery a odporúčania:
1.	Sledovať otázku zaradenia témy globálneho rastu cien potravín a energií do programu zasadnutia marcovej Európskej rady a koordinovať záležitosť s partnermi z V4.
2.	Monitorovať ďalší vývoj situácie v Bielorusku a využiť závery z diskusie o téme Európskej susedskej politiky - Východné partnerstvo pre plánované rozšírené stretnutie ministrov ZV V4, NSR a VP 3. marca t. r. v Bratislave a v súvislosti so summitom EÚ k Východnému partnerstvu. 
3.	Výsledky summitu V4, vrátane Bratislavskej deklarácie implementovať v rámci plnenia programu slovenského predsedníctva V4.
4.	Úspešný bratislavský summit V4 v rozšírenom formáte za účasti nemeckej kancelárky, rakúskeho kancelára a ukrajinského premiéra prispel vo významnej miere k zvýšeniu transparentnosti a efektivity pôsobenia Vyšehradskej skupiny nielen v regióne strednej Európy, ale aj EÚ ako celku.