Author: koki
Last saved by: klobucnik
Company: Abyss Studios, Ltd.

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh prvého realizačného projektu Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky 2011 

Spôsob pripomienkového konania | Pre rozbehnutie terénnych prác a pre prípravu a realizáciu opatrení uvádzaných v prvom realizačnom projekte je dôležité v čo najväčšej miere využiť aspekt vegetačného pokoja a vhodných klimatických podmienok, preto je nutné zohľadniť časový faktor a v zmysle čl. 10 ods. 9 smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR pripomienkové konanie uskutočniť v skrátenej forme.
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 36  / 17
Počet vyhodnotených pripomienok | 36
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 11  / 7
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 13  / 9
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 12  / 1
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1 . | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | | x
2 . | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
3 . | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
4 . | Európske spotrebiteľské centrum | | | | x
5 . | Odbor vládnej agendy Úradu vlády | 1 (1o,0z) | | |
6 . | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | | | x |
7 . | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | | | x |
8 . | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | | | x |
9 . | Štátny dopravný úrad | | | | x
10 . | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | 9 (9o,0z) | | |
11 . | Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky | | | x |
12 . | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | x |
13 . | Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | | | x |
14 . | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | | 2 (2o,0z) | |
15 . | Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny | | | | x
16 . | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | | | x |
17 . | Konferencia biskupov Slovenska | | | | x
18 . | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | | | | x
19 . | Odbor verejného obstarávania | | | | x
20 . | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | | | x |
21 . | Odbor právnych služieb a odvolacích konaní | | | | x
22 . | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | 13 (3o,10z) | | |
23 . | Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky | | 11 (4o,7z) | |
24 . | Úrad pre reguláciu sieťových odvetví | | | x |
25 . | Národný bezpečnostný úrad | | | x |
| SPOLU | 23 (13o,10z) | 13 (6o,7z) | 10 | 10

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

OVA

m. č. 4707/2011 
I. Návrh uznesenia: 
B.1., 3. r.: za „priebežne“ vložiť bodku 

II. Predkladacia správa: 
str. 1, ods. 1, 2. r.: „svojim“ nahradiť „svojím“ 

III. Komuniké: 
1. r.: „materiálu“ nahradiť „materiál“ 
3. r. – upraviť medzery v riadku 

IV. Príloha 3: 
str. 2, ods. 1, 4. r.: „urbannej“ nahradiť „urbanistickej“ 
3.: detto 
str. 3, 2. r.: „rubaniská“ nahradiť „rúbaniská“ 

V. Materiál: 
str. 1, 1., ods. 1, 2. r.: „lesopoľnohospodárskej“ nahradiť „leso-poľnohospodárskej“ 
4. r.: „urbánnej“ nahradiť „urbanistickej“ 
ods. 2, 1. r.: „dopady“ nahradiť „dosahy“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch a 
gramatických pádoch, keď nejde o fyzické dopady 
str. 2, ods. 2, 3. r.: „č.3“ nahradiť „č. 3“ 
ods. 3, 1. r.: „opatrenia napr.“ nahradiť „opatrenia, napr.“ 
ods. 4, 3. zar.: „rýhy“ nahradiť „ryhy“ 
8. zar.: medzi slovami „stromy, či“ vynechať čiarku 
str. 3, 3., 2., 2. r.: „Z .z.“ nahradiť „Z. z.“ 
20. r.: „eur“ nahradiť „Eur“ – aj vo všetkých ďalších prípadoch v takomto 
kontexte.

O

A

Materiál bol upravený v zmysle pripomienky.

MPSVR SR

vlastný materiál, 4. riadenie prvého realizačného projektu 
5. Za vhodný systém, ktorý vytvorí podmienky na dodržanie všetkých zákonných povinností pri správe majetku, používaní štátnych prostriedkov účelovo viazaných, za aké je tieto potrebné pokladať, považujeme projekt, ktorý bude riadený výkonným manažérom Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR v spolupráci so splnomocnencom vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny, avšak smerovaný na príslušných správcov konkrétneho majetku – lesného pôdneho fondu, vôd, poľnohospodárskeho majetku v časti meliorácii, vrátane obcí, ak sú vlastníkmi takéhoto majetku. Obce v tomto zmysle majú zodpovednú úlohu pri výbere vhodnosti jednotlivých opatrení a pri zabezpečovaní potrebnej pracovnej sily.

O

ČA

Plnenie PRK IMP je vykonávané v úzkej spolupráci zainteresovaných subjektov. Záujmom všetkých je navrátenie územia do pôvodného stavu, sfunkčnenie infraštruktúry a obnovy, obnovenie zabezpečenia základných služieb poskytovaných v území obyvateľstvu. Zníženie budúcich povodňových rizík a ostatných rizík na území katastrov jednotlivých obcí a povodí. Úlohou obcí je najmä vtiahnutie potenciálu miestnej pracovnej sily do realizácie celej škály potrebných prác na miestnej úrovni s perspektívou vytvorenia novej perspektívnej štruktúry pracovných miest a ich dlhodobého udržania. Táto forma vyhovuje napr. Lesom SR, š.p., ktoré prevažnú časť výkonov zabezpečujú dodávateľským spôsobom. Zabezpečenie makroekonomických prínosov z realizácie PRK IMP prostredníctvom kvantitatívne a kvalitatívne lepšieho využitia disponibilnej pracovnej sily v regiónoch bude pozitívne vplývať aj na užitočnú zamestnanosť, ktorá bude impulzom pre hospodársky a sociálny rast v budúcnosti.

MPSVR SR

vlastný materiál, 3. časová a vecná štruktúra prvého realizačného projektu 
4. Navrhovaný systém opatrení a ich realizácia prostredníctvom vybraných obcí v určených lokalitách nepovažujeme za vhodný z hľadiska dodržanie zásady, že za stav majetku je zodpovedný vlastník a správca majetku /či už súkromného, ale v tomto prípade najmä štátneho/, čo vyvodzujeme zo zákonnej povinnosti vybraných subjektov – štátnych podnikov spravujúcich lesy, vodu, pôdu. Tieto sú zodpovedné za výkon činností spojených s plnením úloh, za stav majetku s prihliadnutím aj na poskytnuté zdroje určené na starostlivosť oň. Taktiež z tohto pohľadu pokladáme za významné pri posudzovaní systému opatrení, poukázať na to, že nakladať s finančnými prostriedkami štátu určenými na správu zvereného majetku, možno len v súlade s pravidlami hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu. Obci, ktorej sú tiež poskytované prostriedky zo štátneho rozpočtu, avšak v inom režime, len malou časťou participujú na realizovaní navrhovaných opatrení, nakoľko vlastníctvo obce sa spravidla nenachádza v lokalitách lesa a mimo intravilánu obce, kde sa budú opatrenia realizovať.

O

N

Cieľom PRK IMP nie je zverenie realizácie opatrení iným subjektom (napr. obciam), než je vlastník, resp. správca majetku.

MPSVR SR

vlastný materiál, 2. lokality realizácie projektu a popis opatrení 
3. Materiál deklaruje, že realizačný projekt poskytne možnosť uskutočniť makroekonomicky efektívne opatrenia na zachytenie povrchového odtoku a zníženie eróznych procesov, ktoré znižujú povodňové riziká a riziká sucha zároveň, a ktoré poskytujú zmysluplnú prácu pre ľudí v blízkosti ich bydliska. 
Pripravované opatrenia, uvedené v prílohovej časti materiálu, sú z hľadiska ich trvania (životnosti) a vplyvu na krajinu opatreniami reparačnými, čo vyjadruje aj ich označenie v materiáli ako opatrenia revitalizačné, avšak len počas doby ich obmedzenej ich životnosťou vykonaných opatrení a ich priameho vplyvu na krajinu. Dôsledkom vykonania revitalizačných opatrení dôjde k odstráneniu, náprave (reparácii) momentálneho zlého stavu, vzniknutého vplyvom živelných udalostí, ale aj nepriaznivého stavu ovplyvneného nedostatočnou bežnou starostlivosťou správcov poškodeného majetku, a tiež ovplyvneného nehospodárnym, neekologickým správaním sa jednotlivých odvetví hospodárstva, produkujúcich a spôsobujúcich negatívny dopad na životné prostredie. 
Z hľadiska vplyvu trvania (životnosti) opatrení na krajinu a životné prostredie, by bolo možné pozitívne hodnotiť len komplexnú starostlivosť o životné prostredie a krajinu, zabezpečovanú opatreniami, koordinovanými vo vzťahu ku všetkých správcom, vlastníkom majetku a subjektom majúcich vplyv na krajinu a životné prostredie. Opatrenia dlhodobého charakteru nespočívajú v drobných zásahoch, ktoré zničí prvá živelná udalosť, ale v systémových opatreniach, začínajúcich komplexnou koordináciou cieľov a opatrení regulovaných právnymi predpismi, pretože len tak sa vytvorí záväznosť ich dodržiavania a prípadný postih za ich porušenie. Podľa nášho názoru predložený projekt tieto dlhodobé ciele nenapĺňa. 
Záverom poukazujeme na to, že realizovanie všetkých konkrétnych opatrení by malo byť zabezpečené subjektmi, ktoré sú povinné plniť úlohy smerujúce k ochrane krajiny a jednotlivých zložiek životného prostredia. Zverenie realizácie opatrení iným subjektom (napr. obciam), než je vlastník, resp. správca majetku, je nesystémové a vyvoláva problémy, keďže opatrenia vykonávajú iné subjekty. V neposlednom rade je otázna aj správnosť rozdelenia finančných prostriedkov na opatrenia tohto druhu zo štátneho rozpočtu ako aj rozpočtových kapitol príslušných rezortov.

O

N

Čo je možné považovať za opatrenia dlhodobého charakteru? Revitalizácia krajiny vykonávaná drobnými zásahmi, ktoré nemajú trvalý charakter, ale významnou mierou napomáhajú znížiť poškodenie krajiny a drobných vodných tokov sa v konečnom dôsledku pozitívne prejaví i na správaní a znižovaní negatívnych dopadov lokálnych bleskových povodní a zníži sa tak miera povodňových rizík v spádovom území. Cieľom PRK IMP nie je zverenie realizácie opatrení iným subjektom (napr. obciam), než je vlastník, resp. správca majetku. Tí tieto povinnosti majú plniť v súlade s platným právnym poriadkom v rámci možností štátneho rozpočtu ako aj rozpočtových kapitol príslušných rezortov. Je v spoločnom záujme všetkých, ktorí môžu byť nápomocní pri plnení PRK IMP, aby sa aktívne zapojili do pracovných činností. Vláda SR kladie dôraz v tomto volebnom období byť nápomocná pri riešení negatívnej situácie v krajine a povodiach Slovenskej republiky. Revitalizáciou krajiny, vhodnými opatreniami a úpravami v krajine a zmenou prístupu k hospodárskemu využívaniu krajiny aj s využitím programu zabezpečí minimalizáciu vzniku povodňových prívalových vôd v ich zdrojovej oblasti. Súčasne sa tým obnovia ekosystémové funkcie krajiny, ktoré svojimi prirodzenými vlastnosťami zadržia dažďovú vodu, umožnia jej vsakovanie, zabezpečia kvalitu pôdy a v rámci priestorovej optimalizácie funkcií, potrieb a využívania krajiny človekom, obnoví sa aj jej ekologická stabilita.

MPSVR SR

vlastný materiál, 1. cieľ prvého realizačného projektu 
2. Prvý realizačný projekt má zabezpečiť zníženie povodňových rizík až v 200 obciach a vytvorí približne 2500 pracovných miest v priebehu roka 2011. 
Je treba zdôrazniť, že ide iba o príležitostnú, krátkodobú a navyše sezónnu možnosť využitia voľnej pracovnej sily, nakoľko stabilizácia uvedeného počtu pracovných miest nie je opodstatnená, vzhľadom na charakter realizovaných prác, ktoré sú viazané na obdobie vegetačného pokoja. Pri uvedených opatreniach ide vo väčšine prípadov o využitie nekvalifikovanej pracovnej sily s tým, že bude musieť byť na túto prácu riadne individuálne vybavená (vrátane potrebného zaškolenia), s jednorazovými nákladmi na pracovné pomôcky z hľadiska bezpečnosti práce. 
Za predpokladu realizovania opatrení – prostredníctvom správcov majetku lesného pôdneho fondu, vôd a vodných tokov i pôdneho fondu - by tieto mohli byť uskutočnené s už „vybavenými“ zamestnancami daných právnych subjektov, odborne vyškolenými na takúto prácu, pravidelne vykonávanú, čím by efektívnosť vynaložených prostriedkov bola vyššia. Vytváranie pracovných miest je potrebné ekonomicky posúdiť aj z tohto pohľadu, zvážiť ich vytvorenie najmä, ak sa v súčasnosti kladie dôraz na udržateľnosť verejných zdrojov. 
Počet novovytvorených pracovných miest bude tiež závisieť od skutočnosti, koľko opatrení bude zabezpečovaných priamo obcami a nie dodávateľmi prác, ktorí majú vo väčšej miere zastabilizovné pracovné tímy a len čiastočne budú vytvárať priestor pre nové pracovné miesta. Dá sa predpokladať, že dodávatelia budú riešiť výkon činností prostredníctvom menších podnikateľov a živnostníkov pre zníženie vlastného daňového zaťaženia, čo síce vytvorí priestor na prácu a zrealizovanie opatrení, ale priamo sa neprejaví na stave zamestnanosti. Z ohľadom na uvedené, považujeme vytvorenie 2 500 nových pracovných miest na nadhodnotené.

O

N

Rozsah prác na zníženie povodňových rizík situovaných v 200 obciach vytvorí približne 2500 pracovných miest. Tento počet je odborným odhadom, ktorý vychádza zo stavu zabezpečenia prác v realizačnom projekte pre rok 2010. Zabezpečenie prác prostredníctvom zamestnancov správcov drobných vodných tokov, vodných tokov a správy meliorácií, prípadne novoprijatými zamestnancami, podľa potrieb v jednotlivých oblastiach územia Slovenskej republiky, by si vyžadovalo zásadné zmeny fungovania jednotlivých štátnych podnikov. Významným výstupom po zrealizovaní projektov v rámci PRK IMP by malo byť premietnutie poznatkov do legislatívnych zmien v rámci platnej legislatívy. Revitalizácia krajiny bude mať pozitívny dopad na hydrologický režim, ozdravovanie klímy i ochranu biodiverzity. Vyžaduje si pokračovanie v práci a zosúladenie s existujúcimi formami protipovodňových opatrení. Dôležitým faktorom zvýšenia účinnosti programu, ako aj účinnosti ním vytvorených multiplikačných efektov, je maximálny čas realizácie programu potrebný na vybudovanie stanovenej cyklickej vodozádržnej kapacity, ktorú program predpokladá v strednodobom (2016) až dlhodobom (2020) časovom horizonte, v závislosti od disponibilných finančných zdrojov programu. To si bude vyžadovať stabilizáciu pracovných miest potrebných pre zabezpečenie realizácie programu.

MPSVR SR

vlastný materiál, 1. cieľ prvého realizačného projektu 
1. Prostredníctvom realizačného projektu na rok 2011 sa majú vytvoriť predpoklady pre vytvorenie zhruba až 6 miliónov m3 vodozádržných systémov v krajine, prioritne v najviac problémových regiónoch. Tým sa má znížiť riziko prívalových vôd najmä od zdrojových oblastí povodí, a taktiež má dôjsť k zníženiu eróznych procesov, čo má byť prínosom pre celé skupiny obcí, ktoré ležia nižšie v oblasti povodia. 
K vyhláseniu uvedenom v predkladacej správe, si dovolíme poznamenať, že realizované opatrenia nemajú taký bezprostredný a okamžitý protipovodňový efekt v obciach uvedených v prielohovej časti materiálu. Len v systéme prepojeného a koordinového postupu, v zmysle spracovaného a doplňovaného Vodného plánu Slovenska a ďalších opatrení, orientovaných na rozsiahlejšie vodohospodárske úpravy vodných tokov na území, môže dôjsť k zmierňovaniu povodňových rizík, ktoré by sa mohli prejaviť v kratšom čase ako zmiernenie rizika povodní v povodiach.

O

N

Prvý realizačný projekt vychádza z princípov, zásad a z cieľov schváleného PRK IMP aplikovaných v realizačnom projekte pre rok 2010. Má však širší územný záber. Popri týchto opatreniach budú naďalej prebiehať štandardné vodohospodárske činnosti zamerané na údržbu a správu vodných tokov, budovanie protipovodňových opatrení a zariadení v tokoch a v inundáciách tokov, ktoré sú v pôsobnosti správcov vodných tokov alebo systémov meliorácií. Tieto činnosti sa navzájom dopĺňajú. Vytvára sa tak synergický efekt účinnej ochrany pred povodňami a pred následkami a dopadmi klimatických zmien a javov.

MPSVR SR

Príloha č. 2 
9. V prílohe č. 2 s názvom „Miera evidovanej nezamestnanosti (k 31.12.2010)“ je nesprávne uvedený priemer miery evidovanej nezamestnanosti v Slovenskej republike. Ako zdroj údajov je uvedené Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny. Skutočná miera evidovanej nezamestnanosti podľa štatistických zisťovaní Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny bola v decembri 2010 na úrovni 12,46 %. Z uvedeného dôvodu požadujeme nahradiť prílohu č. 2 mapou s názvom „Miera evidovanej nezamestnanosti v okresoch SR k 31.12.2010“, ktorú oficiálne zverejňuje na svojej webovej stránke Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny v adresári Štatistiky/december 2010/dec2010_79.jpg.

O

A

Príloha je nahradená.

MPSVR SR

vlastný materiál, 6. Prínos prvého realizačného projektu 
8. Nestotožňujeme sa ani s názorom, že realizovaním prvého realizačného projektu a naň nadväzujúcich ďalších projektov sa vytvorí základ stabilného pracovného prostredia, pokiaľ sa bude zabezpečovať spôsobom a prostredníctvom „právne nezainteresovaných subjektov“, ako je navrhnuté. Stabilný základ sa môže vytvoriť len na pevnom, právnom a pokračujúcom systéme, ktorý sa opiera nielen o práva a snahu riešiť problémy a potreby na území jednotlivých obcí, ale je založený na povinnostiach a zodpovednosti tých subjektov, ktorým tieto vyplývajú priamo zo zákona, teda vlastníkov poškodeného majetku a správcov... Obsah „vlastníctva“ a „správy“, sa naplní iba vtedy, ak sa naplnia aj podmienky na vykonávanie vlastníctva a vykonávanie správy.

O

N

Glorifikácia vlastníctva a správy najmä v podmienkach Slovenskej republiky určite nie je na mieste. Rozdrobené vlastníctvo pozemkov spôsobuje nemalé problémy aj v iných oblastiach života spoločnosti. Spoločenská zodpovednosť za ochranu územia a krajiny Slovenskej republiky pred povodňami, vysušovaním krajiny, ale aj potreba zavádzania integrovaného riadenia povodí v snahe predchádzať rizikám čoraz častejších náhlych živelných pohrôm by nemala byť len záležitosťou vlastníkov a správcov. Nie je možné vylúčiť ani samosprávu, ktorá je zodpovedná za budovanie a užívanie infraštruktúry v jednotlivých regiónoch. V prípade mimoriadnych udalostí je vždy prvým terčom kritiky verejnosti. Preto je namieste podporovať snahy riešiť vzniknutý stav a hľadať cesty na zmiernenie, prípadne predchádzanie nežiaducim javom.

MPSVR SR

vlastný materiál, 6. Prínos prvého realizačného projektu 
7. V tejto časti predloženého materiálu sa deklaruje, že realizačný projekt poskytne možnosť realizovať makroekonomicky efektívne opatrenia na zachytenie povrchového odtoku a zníženie eróznych procesov, ktoré znižujú povodňové riziká a riziká sucha, a ktoré zároveň poskytujú zmysluplnú prácu pre ľudí v blízkosti ich bydliska. 
Je potrebné povedať, že prostredníctvom „Projektu“ sa realizujú opatrenia zamerané na revitalizáciu krajiny ......, avšak nedá sa týmto opatreniam priznať charakter komplexnosti a ani charakter integrovaných zásahov v záujme revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky. Odstraňujú sa nimi, a aj to iba krátkodobými opatreniami, následky, resp. dôsledky nedostatočnej starostlivosti vlastníkov a správcov jednotlivých zložiek životného prostredia a krajiny (správcov a vlastníkov lesného fondu, pôdneho fondu, správcov vodných tokov a správcov povodí, vrátane správcov, vykonávajúcich starostlivosť o ostatné zložky životného prostredia a krajiny). Opatrenia integrovaného manažmentu by mali byť zamerané do týchto oblastí, aby sa nedalo hovoriť, že zabezpečujú výkon drobných, elementárnych povinností, ktoré majú zabezpečovať samotní, a aj v súčasnej dobe určení, správcovia a vlastníci majetku.

O

ČA

Charakter komplexnosti a ani charakter integrovaných zásahov v záujme revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky nie je len v realizácii projektu, ale v zmene myslenia občanov vo vzťahu ku krajine a povodiam. Zároveň je možné získať nové poznatky, vedomosti a súborné odborné podklady. Tieto sa stanú impulzom k ďalším inováciám a rozvoja tejto oblasti, čo podporí aj environmentálny výskum a vývoj nových techník a technológií.

MPSVR SR

vlastný materiál, 5. rozpočet, finančné zdroje a formy zadania riešených úloh 
6. V tejto časti nadväzujeme na pripomienku uplatnenú v bode 4. Riadenie prvého realizačného projektu a podľa nášho názoru rozpočtované zdroje z kapitoly Úradu vlády SR program 06P020H Revitalizácia krajiny... nie je vhodné prideliť priamo obciam, ktoré nevlastnia majetok, ktorého sa majú opatrenia týkať (finančne kryté štátom), ale prerozdeliť finančné zdroje s jednoznačnou účelovou použiteľnosťou prostredníctvom rozpočtových kapitol príslušných rezortov pre správcov poškodeného a revitalizovaného majetku štátu, ale aj majetku obcí na konkrétne zabezpečenie výkonu vybraných opatrení v odsúhlasených objemoch. V takomto prípade by bol zabezpečený sledovaný účel výkonu opatrení, oprávnenosť použitia finančných prostriedkov na investovanie do majetku, ktorého vlastníkom a správcom je ten, kto finančné prostriedky bude používať a vykoná ich vyúčtovanie. V tomto smere má podstatný význam aj plnenie povinností pri realizácii opatrení tými subjektmi, ktorých majetok bude z účelových zdrojov štátu zveľadený, spočívajúcich v starostlivosti oň v ďalšom období; bez následnej starostlivosti by išlo len o jednorazové vynaloženie prostriedkov. 
Takýmto postupom by aj postavenie jednotlivých zainteresovaných subjektov v realizácii projektu zodpovedalo ich poslaniu, ktoré majú plniť podľa úloh, na aké boli založené, zriadené, resp. vytvorené. 
Dovoľujeme si poznamenať, že v materiáli uvedený systém financovania projektu z prostriedkov štátneho rozpočtu (rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR), na ktoré sa vzťahuje osobitný režim nakladania s týmito prostriedkami (kapitálovými alebo bežnými), vrátane priznania nároku na ne, použitia ich len vo vzťahu k vlastnému majetku, preukazovania jednotlivých druhov nákladov, konečného zúčtovania, je povinný zrealizovať „príjemca prostriedkov“, ktorý zodpovedá aj za ich použitie na určený účel, čo sa vlastne prostredníctvom „dodávateľov alebo zhotoviteľov opatrení“, nedá dodržať. Preto v materiáli uvedený systém financovania podľa nášho názoru nie je vhodný, pretože nie je prinajmenšom prehľadný.

O

ČA

Uvedený systém financovania projektu z prostriedkov štátneho rozpočtu (rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR), na ktorý sa vzťahuje osobitný režim nakladania s týmito prostriedkami, vrátane priznania nároku na ne, použitia ich len vo vzťahu k vlastnému majetku, prípadne v rámci zmluvného partnerstva so správcami, preukazovania jednotlivých druhov nákladov, konečného zúčtovania, je povinný zrealizovať príjemca prostriedkov. Tento systém nie je jednoduchý, ale ako vyplýva aj zo skúseností z realizačného projektu 2010 je funkčný. Zabezpečenie všetkých prác prostredníctvom vlastníkov a správcov majetku si vyžaduje viacero legislatívnych úprav. Tie sú potrebné a v budúcnosti dôjde napr. k reštrukturalizácii štátnych podnikov. Krátkosť času, zvýšené riziko povodní a agresivita bleskových povodní neumožňuje podporiť návrh uvedený v pripomienke.

MH SR

1. Pripomienka k Doložke vplyvov: 

Dovoľujeme si upozorniť predkladateľa, že v zmysle Jednotnej metodiky na hodnotenie vybraných vplyvov a Legislatívnych pravidiel vlády je predkladateľ každého materiálu (s výnimkou procesu transpozície EU legislatívy) pred plánovaným medzirezortným pripomienkovým konaním povinný predložiť materiál najprv na predbežné pripomienkové konanie za účelom posúdenia správnosti vypracovanej doložky vybraných vplyvov a analýzy vplyvov.

O

A

Predložený materiál nadväzuje na Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí a jeho realizačný projekt 2010, kde bola spracovaná aj doložka vplyvov. Doložka vplyvov bude spracovaná aj pri predložení druhého realizačného projektu v máji 2011.

MH SR

2. K doložke vplyvov: 
Z materiálu usudzujeme pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie v zmysle vytvorenia možnosti zúčastniť sa na procese verejného obstarávania na výber zhotoviteľa/dodávateľa revitalizačných opatrení poškodenej krajiny v jednotlivých navrhovaných katastroch. Keďže v doložke vybraných vplyvov, vypracovanej k Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí (schváleného uznesením vlády SR č. 744/2010), neboli vyčíslené vplyvy na podnikateľské prostredie (napriek tomu, že v aktuálne predloženej doložke vplyvov je tak uvedené), odporúčame dopracovať analýzu vplyvov na podnikateľské prostredie.

O

A

Analýza vplyvov na podnikateľské prostredie ako súčasti doložky vplyvov bude vyhodnotená v druhom realizačnom projekte PRK IMP s termínom predloženia na rokovanie vlády do 15. mája 2011

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
2. Projekt má jeden z hlavných vytýčených cieľov zníženie negatívnych dopadov lokálnych prívalových povodní a zníženie miery povodňových rizík v spádových územiach. Aby bolo možné objektívne posúdiť účinnosť jednotlivých realizovaných opatrení na ochranu pred povodňami, je nevyhnutné pre každú lokalitu definovať ako východiskový stav (stav pred realizáciou opatrení) parametre návrhovej povodňovej vlny. Podľa transformácie návrhovej povodňovej vlny realizovanými opatreniami sa budú dať posudzovať ich účinky pri ochrane pred povodňami.

Z

ČA

Parametre povodňových vĺn sú závislé na objeme odtoku dažďovej vody z poškodených ekosystémoch povodí. Navrhované opatrenia objektívne znížia objem odtoku dažďovej vody z poškodených ekosystémoch povodí, a tým objektívne znížia kulmináciu povodňových vĺn. Do akej miery tento efekt bude, je predmetom výskumu, čo je príležitosťou pre výskumné ústavy získať exaktné poznatky o intenzite vplyvu zadržiavania dažďovej vody v krajine na parametre povodňových vĺn. Predkladaný materiál tak pripravuje možnosť účasti pre vedecké a výskumné subjekty na monitorovaní a vyhodnocovaní stavu krajiny po realizácií revitalizačných opatrení. Systematický monitoring s prispením automatických monitorovacích zariadení nie je predmetom predkladaného projektu, čo neznamená, že nemôže byť predmetom skúmania a vedeckých aktivít externých subjektov, naopak, navrhovaný materiál vytvára podmienky pre takýto výskum podobne ako je tomu v zahraničí. Číselné vyjadrenia jednotlivých ukazovateľov a dopad zrealizovaných opatrení budú predmetom vyhodnotenia prvého realizačného projektu, následného výskumu a monitoringu. Text materiálu bol upravený. 

Projekt rieši ďaleko širší záber problémov v povodiach ako len problematiku znižovania povodňových rizík. Realizácia projektu vplýva na znižovanie rizík sucha, vplýva pozitívne na ochranu pôdy pred degradáciou, projekt podporuje znižovanie eróznych procesov v povodiach, ktorých dôsledkom je nadmerné zanášanie drobných vodných tokov štrkom a bahnom. Projekt podporuje obnovu biodiverzity a odolnosti územia na rôzne druhy rizík. Realizáciou projektov v jednotlivých obciach bude pozostávať z množstva malých opatrení, ktoré sa rozptyľujú v počiatočných miestach tvorby povrchového odtoku resp. v miestach poškodení krajiny kde nastáva k umelému urýchlenému povrchovému odtoku vody z povodia (kde bez rekultivácie poškodených častí územia bude ďalej dochádzať k celému radu negatívnych dopadov na povodie).

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
1. Projekt má byť realizovaný v 199 obciach, ktorých zoznam je v prílohe č. 1. V tejto súvislosti je nevyhnutné uviesť kritériá, podľa ktorých boli do programu vyberané jednotlivé obce, pretože uvedenie zoznamu „ad hoc“ bez odôvodnenia vzbudzuje podozrenie z klientelizmu v prospech vybranej skupiny obcí.

Z

A

Materiál bol doplnený o kritéria pre výber obcí. 
1. obce boli vyberané v lokalitách s najvyšším alebo vysokým potenciálom rizika vzniku povodní, podľa namodelovaného potenciálu pre prívalové povodne 
2. podľa historického alebo pravidelne sa opakujúceho výskytu prívalových povodní 
3. boli navrhované obce v horných častiach povodí, aby zrealizované opatrenia pozitívne prispievali k zmierneniu rizika povodní na čo najväčší počet spádových obcí v povodiach, 
4. prihliadlo sa na mieru evidovanej nezamestnanosti, aby sa na revitalizačných prácach mohli zúčastňovať občania obcí, v ktorých miera nezamestnaností presahuje únosnú mieru. 

V prípade použitia inej schémy (napríklad prostredníctvom výziev na predkladanie projektov) sa miera rozsahu vplyvu ochrany pred povodňami na počet obcí znižuje. Napríklad vybudovanie plošných vodozádržných opatrení na hornom toku Hornádu zvyšuje mieru povodňovej bezpečnosti na dolnom toku Hornádu, a tým nebude treba budovať tak rozsiahle protipovodňové opatrenia v Košiciach.

MŽP SR

Všeobecné pripomienky 
Projekt navrhuje realizáciu opatrení, ktoré významne zasahujú do vodného režimu krajiny, pričom materiál neobsahuje jednoznačné vymedzenie vzťahu prvého realizačného projektu Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky 2011 k ustanoveniam zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

Z

A

Prvý realizačný projekt sa bude realizovať najmä v poškodenej krajine na tých ekosystémoch, kde v minulosti dažďová voda mala viac času vsiaknuť do podzemia a menej povrchovo odtekať a erodovať zemský povrch. To znamená, že navrhované opatrenia pozitívne zasahujú do zmeneného vodného režimu krajiny a vracajú vodný režim krajiny do pôvodného stavu. Aktivity a objekty realizované v prvom realizačnom projekte sú rozsahom malé a majú charakter rozsahom malých zásahov do krajiny. Jedná sa predovšetkým o lokálne revitalizačné, rekultivačné, protierózne a vodozádržné opatrenia. Vo väčšine prípadov preto nespĺňajú minimálne prahové hodnoty definované v prílohe č. 8 zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, nepodliehajú preto povinnému hodnoteniu a ani zisťovaciemu konaniu podľa danému predpisu. Predmetom lokálneho posúdenia podľa príslušného zákona budú až konkrétne návrhy opatrení (projektov) navrhované pre jednotlivé obce.

MŽP SR

Všeobecné pripomienky: 
Podľa bodu B.3 uznesenia vlády SR č. 744 z 27. októbra 2010 splnomocnenec vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny vymenoval členov odborných pracovných tímov špecifikovaných v bodoch 6.1, 6.2, 6.3 a 7.3 PRK IMP. Predkladaný materiál nebol prerokovaný vo vymenovaných odborných pracovných tímoch a ani nebol prerokovaný s odbornou obcou.

O

N

Práca pracovných tímov sa dotýka prípravy legislatívnych, inštitucionálnych opatrení a zavádzania inovatívnych technológií do povodňovej prevencie. Prvý realizačný projekt sa bude realizovať v podmienkach platného legislatívneho, inštitucionálneho a technologického prostredia

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
9. Vo 4. odseku na 1. strane sa uvádza, že „V lokalitách zrealizovaných projektov .... zvýši sa sekvestrácia uhlíka z atmosféry“. Výskum preukázal, že pri odvodňovaní pôd dochádza k akcelerácii prechodu uhlíka z pôdy do ovzdušia. Predkladatelia materiálu predpokladajú, že pri zavodnení pôdy dôjde k opačnému procesu, k naviazaniu vzdušného CO2 do pôdy a terestriálneho ekosystému (sekvestrácii uhlíka). Výpovednej hodnote materiálu by prospelo, keby bol opísaný mechanizmus sekvestrácie uhlíka, ktorý sa predpokladá po vybudovaní vodozádržných zariadení.

Z

A

Nie je cieľom realizačného projektu popisovať mechanizmus sekvestrácie uhlíka. Projekt podporuje sekvestráciu uhlíka preventívne tým, že podporuje obnovu vodného režimu pôd, ktorý nespôsobuje degradáciu pôd a tým uvoľňovanie uhlíka. Zároveň projekt rozširuje vegetačné úpravy krajiny, ktoré na seba viažu uhlík za prítomnosti slnečnej energie, CO2 a vody, ktorá sa vo väčšom rozsahu a prírodne prijateľnejšej podobe zachytí a uplatní v krajine. Text materiálu bol upravený, časť o číselných hodnotách sekvestrácie uhlíka z atmosféry bola z materiálu vypustená.

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
8. Podľa informácií uvedených v 2. odseku na 5. strane sa v každej vybranej obci investuje 120 000 Eur, za ktoré bude nevyhnutné vybudovať minimálne 30 000 m3 vodozádržných opatrení. Objemy sa javia ako vypočítané podľa odhadnutej výšky výdavkov a nie podľa prírodných podmienok a reálnych potrieb v jednotlivých lokalitách. Z uvedených dôvodov je nevyhnutné príslušnú časť materiálu upraviť a doplniť o výsledky príslušných hydrotechnických výpočtov.

O

N

Reálne potreby vodozádržných opatrení v jednotlivých obciach sú oveľa vyššie. Ambíciou realizačného projektu je zapojiť čo najviac komunít a štandardizovať systém protipovodňových opatrení od jednoduchších riešení po náročnejšie v ďalších realizačných projektoch, ktoré budú systémovo štandardizovať podmienky ochrany pred povodňami do budúcna.

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
4. Podľa informácie v 2. odseku na 1. strane bude prvý realizačný projekt je zameraný na 200 obcí (v prílohe č. 1 je 199 obcí). Vo 4. odseku na tej istej strane sa uvádza, že „V údoliach riek pod zrealizovanými projektmi dôjde k splošteniu sumárneho povodňového prietoku o cca 50 m3/s.“ Zníženie sumárneho povodňového odtoku o 50 m3•s-1, nie je doložené žiadnymi výpočtami a tiež nie je porovnané s celkovým povodňovým odtokom z územia, čo významne znižuje dôveryhodnosť uvádzanej hodnoty. Z uvedeného údaju sa dá predpokladať, že v priemere bude v jednej obci maximálny prietok povodne znížený o 0,25 m3•s-1, čo spochybňuje význam projektu ako celku v oblasti ochrany pred povodňami. V tejto súvislosti je tiež treba uviesť na pravú mieru tvrdenie vo 4. odseku na 1. strane, podľa ktorého „V lokalitách zrealizovaných projektov sa znížia negatívne dopady lokálnych bleskových povodní a zníži miera povodňových rizík v spádovom území.“

O

N

Realizované opatrenia sú 2,4 „%“ z celkového plánovaného objemu opatrení Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí a krajiny. V prípade, že sa zrealizuje celý program, potom je možné očakávať sumárne transformovať kulmináciu povodňovej vlny o viac ako 2000 m3/s, čo zásadne zvýši bezpečnosť ochrany na Slovensku. Predpokladané sú aj ďalšie pozitívne dosahy na vodný cyklus na Slovensku. To však by malo byť predmetom výskumu na získanie exaktných výsledkov, čo je príležitosťou pre výskum na Slovensku. 
Zrealizovaním opatrení v 200 katastrálnych územiach neznamená, že uvedené KÚ majú rovnaký potenciál pre výskyt bleskovej povodne. Následne sa preto nedá uvažovať s homogénnym rozmiestnením/sploštením povodňovej vlny rovnako na všetkých povodiach (50 / 200 = 0.25 ). Pretože ak sa v budúcnosti vyskytne prívalová povodeň nevyskytne sa homogénne na všetkých povodiach súčasne a s rovnakou intenzitou (definovanú cez povodňový prietok).

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
3. V 3. časti 8. bode materiálu na strane 4 sa uvádza: „Predmetom zmluvy o poskytnutí finančných prostriedkov na realizáciu prác prvého realizačného projektu bude aj záväzok obce zabezpečovať kontrolu plnenia účelu, údržbu a servis vytvorených vodozádržných prvkov po dobu 20 rokov od ich ukončenia vždy v takom rozsahu, aby boli plne funkčné a plnili svoj účel.“ Podľa uvedeného znenia sa bude kontrolovať samotná obec, čo vôbec nezaručuje objektívne výsledky. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné vypracovať a do materiálu priamo začleniť objektívny systém zberu údajov a hodnotenia plnenia povinností obcí vo vzťahu k vytvoreným vodozádržným prvkom, pričom hodnotenie by mala vykonávať nezávislá organizácia. Na zabezpečenie uvedených činností je súčasne nevyhnutné vyčleniť finančné prostriedky počas celého obdobia 20 rokov.

Z

ČA

Komplexný systém starostlivosti o stav krajiny a údržbu jej jednotlivých častí vrátane zabezpečovania opatrení prevencie pred povodňami, revitalizácie krajiny a adaptácie krajinnej štruktúry na zmeny klímy vzíde z odporúčaní a spracovávania legislatívnych, inštitucionálnych a technologických procesov pracovných tímov Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí a krajiny. Tieto návrhy vyústia do súboru legislatívnych návrhov. Požiadavky na systém údržby a prevádzky zrealizovaných opatrení v rámci územia budú podrobnejšie upravené v záväznej metodike ÚV a v zmluve o poskytnutí finančných prostriedkov.

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
7. Projekt si údajne vyžiada vytvorenie viac ako 2 500 pracovných príležitostí v roku 2011. Nevyhnutné je doplniť, na aký dlhý čas budú uvedené pracovné miesta vytvorené. V súvislosti s dĺžkou času, na ktorý budú vytvorené uvádzané pracovné príležitosti, je potrebné informácie v predkladanom materiáli zosúladiť s príslušnými strategickými dokumentmi Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny v oblasti zamestnanosti a následne upraviť znenie posledného odseku na 5. strane, v ktorom sa uvádza, že „Realizácia prvého realizačného projektu otvára základ stabilného pracovného prostredia a kapacít zameraných na dlhodobú revitalizáciu krajiny a integrovaný manažment povodí a vodných zdrojov tvorených najmä z obyvateľov obcí, firiem, združení, správcov a užívateľov pozemkov, ako i ostatných miestnych kapacít. Zamestnávanie ľudí na príprave, realizácii a údržbe protieróznych a vodozádržných opatrení v území a vo vlastných katastroch vytvorí užitočnú zamestnanosť, ktorá bude impulzom pre hospodársky a sociálny rast v budúcnosti."

Z

ČA

Celkovo Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky plánuje vytvoriť niekoľko násobne väčšiu zamestnanosť. Predmetom projektu nie je skúmanie štruktúry vytvorených pracovných miest, ale fakt, že vznikne potreba zamestnania pracovníkov a robotníkov pre realizáciu daných prác, počas ktorých budú pracovníci budovať kapacity svojich pracovných skupín, prechádzať preškoleniami, budú získavať praktické skúsenosti a budú podporovaní vo výmene skúsenosti navzájom čo bude vysokou pridanou hodnotou projektu. Naštartuje sa tým obnova kapacít firiem, ktoré sa budú zaoberať rekultivačnými prácami, bude rásť ich odbornosť a profesionalita. Na tieto činnosti nadviaže potreba zvýšenia kapacít projektantov, riadiacich, výskumných a vývojových pracovníkov pre prípravu a realizáciu celej škály opatrení prevencie pred povodňami, revitalizácie krajiny a adaptácie krajinnej štruktúry na zmeny klímy.

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
6. Pre zrozumiteľnosť materiálu je nevyhnutné vysvetliť pojem „produkcia citeľného tepla“, ktorá sa má podľa materiálu znížiť približne o 7 000 GWh. Ďalej, aby sa potvrdila správnosť odhadu uvedeného v materiáli, je potrebné uviesť s akými priemernými teplotami vzduchu v období rokov 2011 – 2031 (čas zabezpečovania kontroly plnenia účelu, údržby a servisu vytvorených vodozádržných prvkov príslušnými obcami) pracovali predkladatelia materiálu. Súčasne je nevyhnutné predpoklady výpočtu „produkcie citeľného tepla“ konfrontovať so scenármi klimatickej zmeny.

Z

A

Prvý realizačný projekt je iba 2,4 „%“ podiel z celkového navrhovaného objemu vodozádržných opatrení Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky. Odporúčanie bude zahrnuté pre oblasť výskumu, ako súčasť celkového programu. Slovenské výskumné tímy a vedecké inštitúcie tento fyzikálny fenomén zatiaľ nepreskúmali napriek tomu, že v zahraničí sa mu venuje značná pozornosť a je podrobne popísaný, ale aj všeobecne známy (ako fyzikálny proces). Tento proces pritom významne ozrejmuje príčiny prehrievania krajiny a následne otepľovania spodnej vrstvy atmosféry. Absenciou interdisciplinárneho prístupu v našich domácich výskumných podmienkach sa preferuje skúmanie dopadov zmien klímy na vodný režim územia, len v malej miere sa skúma opačný vzťah a kauzalita. Vodohospodársky výskum tento jav zatiaľ neskúma. Kvantifikácia dopadov zrealizovaných opatrení bude predmetom výskumu a monitoringu po realizácii opatrení v území. Text materiálu bol upravený, číselný údaj o produkcii citeľného tepla bol z materiálu vypustený.

MŽP SR

K vlastnému materiálu 
5. Udaj o zvýšení zásob podzemných vôd o cca 2 mil. m3 a zvýšení výdatnosti prameňov sumárne o cca 50 l•s-1 nie je podložený. Možnosť nesprávnej interpretácie uvedených údajov odstráni posúdenie zvýšenia výdatnosti zdrojov podzemných vôd podľa výsledkov vodohospodárskej bilancie v jednotlivých hydrogeologických rajónoch SR.

Z

A

Na Slovensku sa doteraz nerealizoval výskum vplyvu revitalizácie krajiny na zvýšenie zásob vodných zdrojov i výdatnosť prameňov. Posúdenie zvýšenia výdatnosti zdrojov podzemných vôd podľa výsledkov vodohospodárskej bilancie v jednotlivých geologických rajónoch nebude postačovať. Je potrebné získať exaktné výsledky výskumom. Uvedená kvantifikácia predstavuje kvalifikovaný odhad (indikátor), ktorý sa môže spresniť výskumom a pozorovaniami, neovplyvňuje však samotnú potrebnosť a realizáciu opatrení v teréne. Kvantifikácia dopadov zrealizovaných opatrení bude predmetom výskumu a monitoringu po realizácii opatrení v území. Text materiálu bol upravený, číselné hodnoty zvýšenia zásob podzemných vôd a výdatnosti prameňov boli z materiálu vypustené.

MŽP SR

K návrhu uznesenia vlády SR 
2. V nevhodnom geologickom prostredí môže mať realizácia vodozádržných opatrení negatívne dôsledky, čomu sa dá efektívne predísť zohľadnením údajov o horninovom – geologickom prostredí v jednotlivých lokalitách. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné návrh uznesenia vlády SR doplniť nasledovne: 

B.3 zabezpečiť z databáz Štátneho geologického ústavu Dionýza Štúra aktuálne údaje o geologickom prostredí v záujmových územiach prvého realizačného projektu Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky 2011 
priebežne počas prípravy a realizácie projektu.

Z

ČA

Prvý realizačný projekt sa bude realizovať len v tých lokalitách krajiny, ktoré boli poškodené a kde došlo k negatívnej zmene vodného režimu krajiny. Prinavrátenie vodného režimu krajiny revitalizáciou poškodenej krajiny sa budú eliminovať negatívne dopady na zvyšovanie povodňových rizík. Revitalizačné opatrenia sa budú navrhovať tak, aby nedošlo ku konfliktu s potrebou sanácie zosuvných území systémom odvodnenia. V potenciálne rizikových alebo rizikových lokalitách sa revitalizačné práce nebudú realizovať alebo sa budú realizovať iba na základe konkrétneho usmernenia a odsúhlasenia geológa v miestnych podmienkach. Bude sa tým sledovať zabezpečenie synergických efektov v území, na jednej strane zníženie miery povodňových rizík a erózno-sedimentačných procesov v povodí a na vodných tokoch a na strane druhej koordinovaná sanácia zosuvných a rizikových geologických území a svahov. 
Mierka, objem a mohutnosť realizovaných projektov v krajine nie je natoľko významná, aby mala vplyv na geologické podložie a jeho nestabilitu ako takú. Navyše, vodozádržné opatrenia nebudú zachytávať vodu počas celého roka, a preto okolité geologické podložie nebude vystavované pôsobeniu vody počas celého roka. Aspekt geologického prostredia bude zhodnotený v stavebnom projekte, ak pôjde o stavby, ešte pred samotnou realizáciou vodozádržného opatrenia. Záväzná metodika ÚV a zmluva o poskytnutí finančných prostriedkov bude obsahovať ustanovenia o potrebe konzultácie s geológom a porovnanie s mapou zosuvov, ktorá je k dispozícii na Geologickom ústave Dionýza Štúra alebo na jeho internetovej stránke.

MŽP SR

K návrhu uznesenia vlády SR 
1. Z disponibilných finančných prostriedkov je pre prvý realizačný projekt navrhnutá suma 24 mil. Eur. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby boli výsledky projektu vyhodnotené podľa kritérií: 
a) efektívnosti a hospodárnosti, 
b) účinnosti, 
c) dosahov a vplyvov, 
d) udržateľnosti. 
Vyhodnotenie výsledkov prvého realizačného projektu Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky 2011 by mala prerokovať vláda SR a z uvedeného dôvodu je nevyhnutné doplniť návrh uznesenia vlády SR nasledovne: 

B.2 vyhodnotiť výsledky prvého realizačného projektu Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky 2011 vrátane analýzy efektívnosti, hospodárnosti, účinnosti, dosahov a vplyvov a udržateľnosti všetkých realizovaných opatrení a predložiť vláde 
do 31. januára 2012

Z

A

Záväzná metodika ÚV popíše podrobnejšie hodnotenie efektívnosti a hospodárnosti, účinnosti, dopadov, vplyvov a udržateľnosti pripravovaných a realizovaných opatrení vyplývajúcich z prvého realizačného projektu. Doplní sa v materiáli uznesenie B.2 .

MPRV SR

1. Podľa bodu B.2. uznesenia vlády č. 744/2010 bolo uložené splnomocnencovi vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny predložiť na rokovanie vlády SR 1. realizačný projekt Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR na rok 2011 do 15. februára 2011. Dátum začatia medzirezortného pripomienkového konania k predmetnému materiálu je 18. februára 2011, čiže termín z uznesenia vlády nebol dodržaný. Dôvod uskutočnenia pripomienkového konania v skrátenej forme je neakceptovateľný, lebo predkladaný materiál nie je projektom, ale len všeobecným ideovým námetom na činnosti, ktoré by sa mali vykonávať v rámci revitalizácie krajiny a obsahuje v podstate to, čo bolo uvedené v „Programe revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR a návrh jeho realizačného projektu na rok 2010“, ku ktorému vláda SR prijala uznesenie č. 744/2010. 
Už v rámci pripomienok k tomuto materiálu sme požadovali zosúladiť obsah materiálu s jeho názvom a priložiť k materiálu aspoň jeden návrh konkrétneho projektu. 
Nie je tiež zrejmé, či a do akej miery a kým bola vo vybraných územiach vykonaná 
pôvodne plánovaná obhliadka lokalít.

O

ČA

Predkladateľ požiadal listom číslo: 3311/2011/SVUSIMP zo dňa 7. februára 2011 predsedníčku vlády SR o predĺženie termínu na splnenie predmetnej úlohy do 28. februára 2011. 
Prvý realizačný projekt bude aplikovaný v tých častiach povodí a poškodenej krajiny, kde sa povodňové riziká prejavujú vo významnej miere a opakovane. Dôraz sa bude dávať na obce a ich územia v horných častiach povodí, najmä horských a podhorských oblastí a regiónov. Kritéria a ich percentuálny podiel sú uvedené v 2. časti materiálu.

MPRV SR | 9. Prínos prvého realizačného projektu považujeme za nedostatočne preukázaný. Kým nie je zrejmé v akom rozsahu bude možné využiť pracovné sily alebo mechanizáciu, sú uvádzané počty pracovných príležitostí len orientačné. Tiež nie je zrejmé, či navrhovaný princíp neodmeňuje nezodpovedných užívateľov, vlastníkov a správcov pozemkov za zanedbanie povinností pri výkone svojej činnosti. | O | N | Je možné, že stavy niektorých mikropovodí sú výsledkom nezodpovedných užívateľov a správcov drobných vodných tokov. Nejedná sa o žiadne odmeňovanie, lebo súčasné nastavenie hospodárskych procesov, správy krajiny a kontrolno-sankčných mechanizmov doviedlo krajinu k stavu, v ktorom sa nachádza. Realizáciou prvého realizačného projektu sa podporí verejný záujem, a to revitalizácia krajiny a zníženie rizík sucha a povodňových rizík s pozitívnym dosahom na celé skupiny obcí v príslušných povodiach.

MPRV SR

Samotný predkladaný materiál nepredstavuje „realizačný projekt“ konkrétnych obstarávateľov, konkrétnych technických riešení s reálnym nákladovým rozpočtom, s dohodnutými vzťahmi vlastníkov, správcov poľnohospodárskej a lesnej pôdy, ako aj vodných tokov, resp. hydromelioračných stavieb. 

Materiál aj so svojimi prílohami je spracovaný na úrovni len vecného ideového zámeru. 

Skutočná realizácia „projektu“ jednoznačne požaduje spracovanie presného, záväzného a vládou schváleného postupu potenciálnych žiadateľov (prečo len obcí ?) pri spracovaní, predkladaní, schvaľovaní žiadostí o realizáciu konkrétne vecne kvalifikovaného, finančne, nákladovo kvantifikovaného a vzťahovo a kompetenčne medzi jednotlivými účastníkmi zmluvne dohodnutého technicko technologického zámeru. 

Otázkou zostáva, či sa ide o vodnú stavbu, alebo zariadenie iného charakteru a kto sa bude a na základe akých zmluvných podmienok starať o toto technické dielo (starostlivosť obcí 20 rokov bude ako legislatívne, vzťahovo, organizačnš a finačne zabezpečená ?). 

Požiadavka záväzného postupu je nevyhnutná z pohľadu všeobecných zásad použitia finančných prostriedkov štátneho rozpočtu na realizáciu konkrétneho opatrenia pri zaručení jeho dlhodobej funkčnej spôsobolisti a projektovaného vecného, alebo ekonomického efektu. 

Náznak takéhoto postupu v predkladanom materiáli predstavujú jeho časti 3. Časová a vecná štruktúra prvého realizačného projektu, 4. Riadenie prvého realizačného projektu a časť 5. Rozpočet, finančné zdroje a formy zadania riešených úloh. Spracovanie týchto častí je možné považovať len za východiskové k spracovaniu záväzného „postupu“ na všeobecne platných princípoch používania finančných prostriedkov štátneho rozpočtu. 

Bod 6. Prínos prvého realizačného projektu v poslednom odseku konštatuje, že „realizáciou prvého realizačného projektu bude v predmetných obciach a oblastiach počas obdobia jeho realizácie vytvorených viac ako 2500 pracovných príležitostí najmä v regiónoch s vysokou nezamestnanosťou“. Tento efekt je nesporne priaznivý počas realizácie projektu, ktorá bude finančne zabezpečená, ale bude trvať iba počas realizácie. 
Ako však zabezpečí následné (20 rokov) „stabilné pracovného prostredie a kapacity na dlhodobú revitalizáciu krajiny a integrovaný manažment povodí a vodných zdrojov tvorených najmä z obyvateľov obcí, firiem, združení, správcov a užívateľov pozemkov, ako i ostatných miestnych kapacít“, alebo na „zamestnávanie ľudí na údržbe protieróznych a vodozádržných opatrení?“. 

Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky požaduje materiál spracovať vo vecnom, obsahovom a formálnom rozsahu v zmysle jeho názvu ako dokument, ktorý bude záväzným postupom realizácie projektov prvej časti, resp aj ďalších častí Programu revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí Slovenskej republiky pre rok 2011.

O

N

Pripomienka má charakter konštatovania a predstavuje iba názor pripomienkovateľa. Niektoré časti pripomienky boli zodpovedané v rámci zásadných pripomienok.

MPRV SR | 10. Do pozornosti dávame materiál „Analýza stavu protipovodňovej ochrany SR, vrátane stavu realizácie povodňového varovného a predpovedného systému“ (ďalej len „analýza“), ktorý bol spracovaný Ministerstvom životného prostredia SR a je predkladaný na rokovanie vlády SR na základe uznesenia vlády SR č. 472/2010. Z analýzy nevyplývajú identické závery a lokalizácia povodňami najohrozenejších oblastí ako z predkladaného materiálu a absentuje náznak zladenia týchto materiálov, ktoré majú riešiť problematiku ochrany pred povodňami. | O | N | Materiál „Analýza stavu protipovodňovej ochrany SR, vrátane stavu realizácie povodňového varovného a predpovedného systému“ nebol prerokovaný v čase jeho prípravy so Splnomocnencom vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny, hoci integrálnou súčasťou tejto analýzy je aj Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR (uznesenie vlády SR č. 744/2010 z 27.10.2010). V predmetnej analýze absentovali fakty o poškodení lesných ekosystémov a poľnohospodárskej krajiny a poškodeniach plnenia ekosystémových funkcií krajinou z dôvodu jej pretvorenia. Predmetná analýza mala v mnohých častiach polemický a nejednoznačný charakter, pretože bagatelizovala svojím spôsobom význam revitalizačných opatrení oproti klasickým technickým opatreniam a dávala dôraz na výskum oproti praktickej realizácii protieróznych a vodozádržných opatrení v praxi.

MPRV SR

8. Medzi odporúčané revitalizačné opatrenia na poľnohospodárskej pôde žiadame doplniť možnosť: 
- revitalizácie nevhodne navrhnutých umelých odvodňovacích kanálov, 
- pripojenie zachovalých historických vodných stavieb (najmä odvodňovacích kanálov) do siete funkčných hydromelioračných zariadení alebo vodných tokov.

Z

ČA

Spomínané aktivity sú pravdepodobne právomoci správcu drobného vodného toku a mali byť riešené bez ohľadu na predkladaný projekt. Navrhované opatrenia je však možné doplniť za predpokladu, že ich realizáciou sa vytvoria vodozádržné opatrenia a systémy a nepôjde len o bežnú údržbu, ktorá spadá pod povinnosti správcu tohto typu zariadenia resp. infraštruktúry.

MPRV SR

7. Zvlášť upozorňujeme na potrebu dôrazného dodržiavania postupu pri vypracovávaní 
projektov a to, že opatrenia navrhované a realizované prostredníctvom prvého realizačného projektu budú už vo fáze identifikácie a návrhu (následne aj pri realizácii) odkonzultované a odsúhlasené príslušným správcom drobného vodného toku alebo príslušným vlastníkom, prípadne správcom pozemku. Pri tom je potrebné dodržiavať ustanovenia § 3 a 4 zákona č. 7/2010 Z. z. o ochrane pred povodňami.

Z

ČA

Predbežné a podrobné konzultácie so správcom drobného vodného toku prebehnú na všetkých lokalitách, kde sa budú navrhovať opatrenia na drobných vodných tokoch. Vo väčšine prípadov však pôjde o opatrenia mimo drobných vodných tokov. Informáciu o rozsahu realizovaných opatrení v katastroch jednotlivých obcí dostane pre informáciu k dispozícii správca príslušného drobného vodného toku. Tento postup podrobnejšie upraví záväzná metodika, ktorú vydá Úrad vlády SR, pričom sa vychádza z postupov ustanovených príslušnými zákonmi.

MPRV SR

6. Žiadame navrhnúť systém realizácie protipovodňových opatrení zavedený na princípe, že obec na základe odsúhlaseného projektu vlastníkom alebo správcom pozemku, stavby alebo DVT prevezme od nich „pracovisko“ a po ukončení prác im „pracovisko“ zápisnične odovzdá. 
Žiadame, aby súčasťou realizácie súboru stavieb funkčne spätých s úpravou povrchového odtoku bolo vybudovanie monitorovacieho zariadenia v koncovom bode alebo inom vhodne zvolenom mieste určenom správcom toku a zabezpečenie primeraného monitorovania účinnosti opatrení po dobu 20 rokov. 

Odôvodnenie: V bode 3 ods. 6 sa uvádza, že dodávateľ/zhotoviteľ odovzdá podľa dohodnutého postupu jednotlivé vodozádržné prvky a systémy obci. Ak sa vodozádržné prvky realizovali na pozemkoch, stavbách alebo drobných vodných tokoch (ďalej len „DVT“), ktoré nie sú vo vlastníctve obcí, mal by byť systém zavedený na princípe, že obec na základe odsúhlaseného projektu vlastníkom alebo správcom pozemku, stavby alebo DVT prevezme od nich „pracovisko“ a po ukončení prác im „pracovisko“ zápisnične odovzdá. Taký istý postup je potrebné zvoliť pri zabezpečovaní bodu 3 ods. 8 (záväzok obce zabezpečovať kontrolu plnenia účelu, údržbu a servis vytvorených vodozádržných prvkov po dobu 20 rokov od ich ukončenia vždy v takom rozsahu, aby boli plne funkčné a plnili svoj účel).

Z

ČA

Odovzdanie pracoviska a prevzatie pracoviska a zrealizovaných opatrení v území prebehne na základe preberacieho a odovzdávacieho protokolu. Podrobnosti upraví záväzná metodika, ktorú vydá Úrad vlády SR a ustanovenia v príslušných zmluvných vzťahoch.

MPRV SR

5. Upraviť text v bode 3 ods. 5 nasledovne: „...za predpokladu udelenia jeho súhlasu na vstup 
na pozemok a na realizáciu projektovaných prác alebo na základe písomnej dohody...“. 
Realizácia sa bude vykonávať podľa platných predpisov. Opätovne upozorňujeme na nutnosť dodržiavať ustanovenia zákona č. 50/1976 (stavebný zákon) týkajúcich sa možnosti realizovať stavby na cudzích pozemkoch, ale aj dodržiavania podmienok pri povoľovaní terénnych úprav a realizácii drobných stavieb, ktoré ovplyvňujú povrchový odtok. Termín ukončenia prác do 31. októbra 2011 v prípade budovania priečnych stavieb v koryte vodného toku nie je vzhľadom na proces projektovej prípravy a udelenia stavebného (vodoprávneho) povolenia reálny. 

Odôvodnenie: V bode 3 ods. 5 sa uvádza, že práce realizované v rámci prvého realizačného projektu budú obce realizovať na vlastnom pozemku obce alebo iného vlastníka, prípadne správcu, v rámci katastra obce za predpokladu udelenia jeho súhlasu na vstup na pozemok s cieľom realizácie projektu alebo na základe písomnej dohody o spolupráci alebo partnerstve s vlastníkom, správcom alebo užívateľom pozemku Na realizáciu prác je potrebný súhlas vlastníka alebo správcu pozemku.

Z

ČA

Realizácia jednotlivých opatrení bude prebiehať v zmysle platnej legislatívy, tak ako je to uvedené v texte prvého realizačného projektu. Väčšina prác nebude mať charakter prác, ktoré spadajú pod stavebný zákon, pretože sa týka revitalizačných a rekultivačných opatrení v území. Opatrenia, ktoré budú spadať pod niektorú časť stavebného zákona budú v zmysle tohto zákona riešené. Vo väčšine prípadov však nejde o budovanie stavieb v zmysle stavebného zákona. Záväzná metodika zohľadní tento fakt a jasne ho deklaruje.

MPRV SR

4. Doplniť do materiálu záväznú metodiku pre prípravu a vypracovanie projektov obcí a pre 
oblasť merateľných ukazovateľov prvého realizačného projektu. 

Odôvodnenie: V bode 3. ods.1 sa uvádza, že Úrad vlády SR vydá do 5 pracovných dní po schválení prvého realizačného projektu záväznú metodiku pre prípravu a vypracovanie projektov obcí a pre oblasť merateľných ukazovateľov prvého realizačného projektu. Považujeme za potrebné, aby záväzná metodika bola súčasťou predkladaného materiálu.

Z

N

Záväzná metodika vyjde po schválení vládou SR a navyše bude premietnutá do zmluvy o dielo medzi obcou a zhotoviteľom, kde budú uvedené všetky náležitosti a povinné prílohy predkladaného realizačného projektu. Nie je žiaden dôvod dávať podrobné záväzné usmernenie do materiálu určeného na rokovanie vlády. Návrh prvého realizačného projektu dostatočne podrobne popisuje všetky rozhodujúce mechanizmy a podmienky pre zabezpečenie implementácie projektu.

MPRV SR

3. Žiadame tvrdenie, že zdroje povodní sú podmienené nevhodnou hospodárskou činnosťou a neprimeranými zásahmi v krajine, osobitne v lesoch a na poľnohospodárskej pôde, podložiť konkrétnymi exaktnými údajmi potvrdzujúcimi uvedené tvrdenie a na ich základe identifikovať obce najohrozenejšie povodňami , alebo pristúpiť k opatreniam v iniciálnych častiach čiastkových povodí. Hranice je možné stanoviť veľkosťou prispievajúcej plochy (napríklad 5 km2), alebo vhodne zvoleným maximálnym prietokom podľa normami určeného stupňa zabezpečenia zastavaného územia obce, stavieb a zariadení v krajine. Preukazovanie spoločenského prínosu zámerov opatrení účelné vynakladanie finančných prostriedkov, vytváranie priestoru pre uplatňovanie princípov solidarity a spolupráce v závislosti na miere preukázaného rizika je potrebné upraviť v hodnotiacich kritériách pre výber zámerov na realizáciu. 

Odôvodnenie: V prílohe č. 1 je uvedených 200 obcí, v ktorých sa má v roku 2011 „niečo“ realizovať. V texte sa uvádza, že prvý realizačný projekt bude implementovaný v tých častiach povodí, v ktorých stav poškodenia ekosystémov významnou mierou prispieva k povodniam, suchu i produkcii citeľného tepla do atmosféry s negatívnym dopadom na klimatickú zmenu. Aktivity budú vytvárať nápravné a preventívne opatrenia najmä v oblastiach, kde zdroje povodní sú podmienené nevhodnou hospodárskou činnosťou a neprimeranými zásahmi v krajine, osobitne v lesoch a na poliach. Toto všeobecné a ničím nepodložené konštatovanie považujeme za zavádzajúce.

Z

ČA

Lesné ekosystémy po ťažbe sú preukázateľne plošne poškodené čo je možné preukázať fotodokumentáciou, zápismi z rokovaní a miestnou obhliadkou. V lesnom hospodárstve sa len v minimálnej miere, alebo vôbec nezabezpečuje dlhé desaťročia rekultivácia územia po ťažbe, najmä absentuje rekultivácia zvážnic, eróznych rýh a lesných ciest. Absentuje hradenie bystrín a údržba drobných vodných tokov. Podobné poškodenia vykazuje poľnohospodárska pôda (najmä erózne procesy, absencia vhodného členenia poľnohospodárskej pôdy, zanedbaná údržba systémov meliorácií a pod.). 

Kritéria pre zapojenie obcí do projektu sú nasledovné: 
1. Podľa namodelovaného potenciálu pre prívalové povodne 
2. Podľa historického, alebo pravidelne sa opakujúceho výskytu prívalových povodní 
3. Prednostne obce na horných častiach mikropovodí 
4. Zohľadní sa aj faktor miery evidovanej nezamestnanosti 

Pravidelne sa opakujúce prívalové povodne potvrdzujú fakt, že súčasná krajinná štruktúra (najmä landuse a landcover) doplnená o nevhodné antropogénne zásahy do krajiny znížili schopnosť krajiny absorbovať dažďovú vodu a prirodzene zadržiavať vodu a chrániť pôdu pred vodnou eróziou pôdy, čo ústi do rastu intenzity a frekvencie povodňových rizík v jednotlivých častiach povodí. Tento fakt nahrádza potrebu pre daný realizačný projekt samostatne skúmať v tejto úvodnej fáze prvého realizačného projektu a v prípade každej obce, do akej miery je krajina poškodená, aby sa následne na základe tohto výskumu rozhodlo o výbere obcí. Opakujúce sa povodne, ekosystémové poškodenia krajiny, riziká sucha, vysoká vodná erózia pôdy a zanášanie drobných vodných tokov štrkom a sedimentmi z erózie horných častí povodí, vysoká miera evidovanej nezamestnanosti v regiónoch a vo vybraných horných častiach povodí a katastrálnych územiach sú druhotným a sprostredkovaným príkladom, že krajina nedokáže vodu zadržiavať, plniť si svoje ekosystémové funkcie a nie je teda v optimálnom stave tzv. dynamickej a ekosystémovej rovnováhy s celým radom negatívnych ekonomických a hospodárskych dopadov na obce jej obyvateľov a firmy v spádových povodiach. Vládou schválený Program revitalizácie krajiny a integrovaného manažmentu povodí SR tieto východiskové fakty jednoznačne deklaroval a potvrdil.

MPRV SR

2. Žiadame doplniť do materiálu, že uchádzači/zhotovitelia budú zamestnávať najmä nezamestnaných z radov miestnych obyvateľov. 

Odôvodnenie: Podľa predloženého návrhu výberu, uchádzač/zhotoviteľ po obhliadke lokalít, ktoré budú predmetom revitalizácie, predloží do súťaže spracovanú dokumentáciu revitalizačných prác, cenovú kalkuláciu a termín realizácie prác. Víťaznú ponuku obec predloží na Úrad vlády SR s ostatnými potrebnými dokladmi na podpis zmluvy. Zo znenia vyplýva, že koho bude uchádzač/zhotoviteľ zamestnávať je jeho záležitosťou, čím sa stáva zdôrazňovaná priorita „projektu“ o vytvorení nových pracovných príležitostí v regiónoch s vysokou mierou nezamestnanosti nie celkom aktuálnou. Takto formulované opatrenie umožňuje zamestnávať napr. aj zahraničných robotníkov.

Z

A

Obec uloží v rámci súťažných podmienok uchádzačovi o zákazku podmienku zamestnať aj uchádzačov o zamestnanie alebo pracovníkov z danej obce. Na tento aspekt sa prihliadne aj pri uzatváraní zmluvy o dielo. Vo verejnom obstarávaní sa však nedá požadovať, aby firma zamestnala všetkých pracovníkov iba z radov uchádzačov o zamestnanie a pracovníkov bývajúcich v regióne. Každá firma má svojich kmeňových odborných a zaškolených pracovníkov. Pre firmu je však výhodné, ak využije aj miestnych pracovníkov, znížia sa tak náklady na dopravu, miestni pracovníci sa preškolia v novej oblasti. Rovnako sa môžu znížiť náklady pre realizáciu prác, ak sa zamestnajú podľa miestnych potrieb uchádzači o zamestnanie napr. prostredníctvom § 50j zákona o službách zamestnanosti. Úrad vlády poukáže na tento aspekt v záväznej metodike ÚV.