Title: Informácia o priebehu a výsledkoch hlavnej časti 63
Author: user
Last saved by: vzor
Company: MZV SR

Informácia o priebehu hlavnej časti 65. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

I.  Úvod

Hlavná časť 65. zasadnutia Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov (VZ OSN) sa konala v New Yorku od 14. septembra do 23. decembra 2010. Za predsedu 65. VZ OSN bol zvolený Joseph Deiss, bývalý prezident Švajčiarska. Počas úvodnej oficiálnej časti (23. -30. 09. 2010) sa uskutočnili podujatia na vysokej úrovni zamerané na zhodnotenie plnenia miléniových rozvojových cieľov, medzinárodný rok biodiverzity i situáciu malých ostrovných rozvojových štátov. Ťažisko oficiálnej časti je vo všeobecnej rozprave, v ktorej sa hlavy štátov, premiéri a ministri zahraničných vecí vyjadrujú k aktuálnym medzinárodným otázkam rezonujúcim na pôde OSN. 

Delegáciu Slovenskej republiky na oficiálnej časti 65. zasadnutia VZ OSN viedol prezident Slovenskej republiky Ivan Gašparovič. Vystúpil vo všeobecnej rozprave, na zasadnutí k plneniu miléniových rozvojových cieľov a zúčastnil sa na rokovaní Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN) na úrovni hláv štátov a vlád na tému „Zabezpečenie efektívnej úlohy BR OSN pri zachovávaní medzinárodného mieru a bezpečnosti“. Stretol sa s generálnym tajomníkom OSN Pan Ki-munom a predsedom 65. zasadnutia VZ OSN J. Deissom. Členom delegácie bol minister zahraničných vecí Mikuláš Dzurinda, ktorý vystúpil v rámci okrúhleho stola k miléniovým rozvojovým cieľom a zúčastnil sa početných dvojstranných stretnutí vrátane tradičných podujatí tzv. ministerského týždňa EÚ a NATO. Materiál „Informácia o účasti delegácie SR na oficiálnej časti 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN v New Yorku a jeho sprievodných podujatiach“ vzala vláda SR na vedomie na svojom zasadnutí dňa 27. októbra 2010.

Predkladaný materiál sa zameriava na ďalší priebeh hlavnej časti 65. zasadnutia VZ OSN a informuje o rokovaniach pléna VZ OSN a jeho šiestich hlavných výborov na expertnej úrovni. Hlavné výbory sú pomocnými orgánmi VZ OSN, ktoré pripravujú a predkladajú plénu VZ OSN na schválenie návrhy rezolúcií v rámci im pridelených bodov programu. Delegácia SR sa aktívne zúčastnila na práci uvedených orgánov OSN, pričom postupovala v súlade so smernicou, ktorú schválila vláda SR uznesením č.  558/2010 dňa 27. augusta 2010.

II. Zhrnutie

Priebeh hlavnej časti 65. zasadnutia VZ OSN opäť poukázal na naliehavé globálne výzvy, ktoré vyžadujú spoločné úsilie celého medzinárodného spoločenstva s nezastupiteľnou úlohou OSN. Sú to klimatické zmeny, chudoba, trvalo udržateľný rozvoj, globálna hospodárska a finančná kríza, zachovávanie medzinárodného mieru a bezpečnosti, prevencia konfliktov, nešírenie zbraní hromadného ničenia, odzbrojenie, humanitárne krízy, ochrana ľudských práv.

OSN je jediným univerzálnym celosvetovým fórom. Táto jedinečnosť vytvára podmienky na diskusiu a hľadanie riešení uvedených globálnych otázok, na druhej strane veľký počet členských krajín nutne prináša aj zložitosť týchto procesov. Rôzne záujmy jednotlivých štátov a regionálnych a iných zoskupení sú dôvodom často veľmi komplikovaných rokovaní a neschopnosti dohodnúť sa na riešeniach v  dôležitých otázkach. Príkladom môžu byť napr. otázky kľúčové pre jadrové odzbrojenie ako je Zmluva o zákaze výroby štiepnych materiálov (FMCT) a Zmluva o zákaze jadrových testov (CTBT), kde stále existuje síce malá, ale politicky významná skupina štátov, ktoré sú proti nim. Výhrady jednej krajiny s tichou podporou niektorých krajín Hnutia nezúčastnených voči začatiu rokovaní o FMCT je aj jedným z dôvodov neschopnosti schváliť program rokovaní Konferencie o odzbrojení a tým paralyzovania tohto orgánu už viacero rokov. Patová situácia v oblasti riešenia niektorých regionálnych konfliktov sa prejavila napr. v neschopnosti dohodnúť sa na texte rezolúcie o spolupráci medzi OSN a OBSE - v dôsledku protichodných požiadaviek a návrhov krajín zúčastnených v tzv. „zmrazených konfliktoch“ v priestore OBSE sa nepodarilo dospieť ku konsenzu a ďalšie formulovanie textu rezolúcie sa muselo vrátiť do Viedne. Diskusia sa dotkla aj potreby novej architektúry globálneho riadenia ako reakcia na globálnu finančnú a hospodársku krízu. Hoci je na jednej strane snaha o užšie prepojenie OSN, konkrétne Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) s činnosťou skupiny G20, niektoré rozhodujúce ekonomické mocnosti (najmä členovia G8) nie sú naklonené zmene ústrednej úlohy a postavenia G8, resp. G20 v súčasnom globálnom ekonomicko-finančnom systéme.

V iných oblastiach odhodlanie medzinárodného spoločenstva komplikujú napäté situácie na Blízkom východe, na Kórejskom polostrove, iránsky jadrový program, chudoba a konflikty na africkom kontinente, extrémizmus a medzinárodný terorizmus. Štáty sa zatiaľ nedokázali dohodnúť na právnej definícii medzinárodného terorizmu a rozchádzajú sa v tom, či treba najprv pripraviť návrh všeobecného dohovoru o terorizme alebo zvolať konferenciu na najvyššej úrovni, ktorá by prerokovala a prijala takýto dohovor. Diskusiu na pôde OSN tiež komplikuje existencia nových deliacich čiar, ktoré sa objavili po zániku bipolárneho sveta. Ich dôsledkom je rozdielny pohľad a prístup krajín Severu a Juhu k celému radu dôležitých otázok - od bezpečnostno-politických otázok, cez klimatické zmeny až po financovanie rozvojovej pomoci. Krajiny Juhu kladú väčší dôraz napr. na zvýšenie toku rozvojovej pomoci, krajiny Severu apelujú na efektívne a zmysluplné využívanie dostupných prostriedkov. Podobné rozdielne prístupy existujú aj v otázkach ochrany ľudských práv. V niektorých oblastiach existujú zásadné názorové rozdiely bez ohľadu na deliace čiary -  takou je napr. politicky veľmi citlivá otázka reformy Bezpečnostnej rady OSN. Členské krajiny OSN neboli doteraz schopné dohodnúť sa na kľúčových otázkach jej rozšírenia a rozhodovacieho procesu.

Napriek tomu je celý rad oblastí, v ktorých členské krajiny OSN nachádzajú zhodu a kompromis, o čom svedčí veľké množstvo rezolúcií prijatých v pléne VZ OSN konsenzom bez nutnosti hlasovať. OSN si dala za úlohu pokrok v oblasti plnenia miléniových rozvojových cieľov a znižovania chudoby, trvalo udržateľného rozvoja, zefektívňovania mechanizmov prevencie konfliktov a realizácie mierových operácií, riešenia existujúcich konfliktov, reakcie na humanitárne krízy, pokračovania v procesoch nešírenia zbraní, ďalšieho presadzovania ochrany ľudských práv, posiľňovania úlohy OSN v globálnych záležitostiach a reformy samotnej OSN. 

65. zasadnutie VZ OSN potvrdilo, že aj napriek existencii rôznych záujmov, názorov a deliacich čiar medzi členskými krajinami má OSN svoje nezastupiteľné miesto ako jediné celosvetové fórum umožňujúce diskusiu a riešenie naliehavých globálnych problémov.

III. Podrobnejšie informácie o priebehu a výsledkoch hlavnej časti  65. VZ OSN

1. Práca pléna VZ OSN

Priamo na schôdzach pléna 65. zasadnutia VZ OSN (bez prerokovania v niektorom zo šiestich hlavných výborov) boli prediskutované viaceré prierezové témy a pravidelné body programu vrátane nových návrhov na program práce a reformu organizácie. Uskutočnili sa voľby do hlavných a niektorých iných orgánov OSN. 

Rezolúciu týkajúcu sa ekonomického, hospodárskeho a finančného embarga USA voči Kube predložila Kuba do VZ OSN po 19-ty raz. Zo 192 členských krajín OSN rezolúciu podporilo 187 štátov, proti boli USA a Izrael a 3 krajiny sa zdržali hlasovania. Slovenská republika a štáty EÚ hlasovali za prijatie rezolúcie. V spoločnom vyhlásení vyjadrili výhrady k embargu USA i znepokojenie nad dodržiavaním ľudských práv na Kube. USA zdôraznili právo zvrchovane rozhodovať o hospodárskych vzťahoch s inými štátmi, ale zároveň uviedli, že od nástupu prezidenta B. Obamu dochádza k postupnej zmene vo vzťahoch medzi USA a Kubou. 

V rámci bodov programu „Situácia na Blízkom východe“ a „Otázka Palestíny“ prijalo VZ OSN rezolúcie pod názvami „Výbor pre výkon neodcudziteľných práv palestínskeho ľudu“, „Útvar Sekretariátu OSN pre palestínske práva“, „Osobitný program odboru pre verejné informácie Sekretariátu OSN“, „Mierové urovnanie otázky Palestíny“, „Jeruzalem“ a „Sýrske Golanské výšiny“. Rozprava k týmto bodom sa neodklonila od štandardnej rétoriky a argumentácie v neprospech Izraela zo strany arabských a islamských krajín. EÚ vo svojom vystúpení zdôraznila, že neexistuje alternatíva riešeniu na báze dvoch štátov dosiahnutému rokovaním zúčastnených strán a osídľovanie na okupovanom území predstavuje prekážku mieru. Vyzvala Izrael na zastavenie výstavby vrátane Východného Jeruzalema. Súčasne musí byť ukončené násilie, terorizmus a odpaľovanie rakiet na územie Izraela. Proti návrhom rezolúcií hlasovali tradične Izrael a USA (v niektorých prípadoch sa pripojili aj Austrália a Kanada). Slovenská republika podporila tri rezolúcie a pri ďalších troch, tak ako väčšina krajín EÚ, sa zdržala hlasovania. V  rezolúcii „Mierové urovnanie otázky Palestíny“ privítalo VZ OSN potvrdenie vízie dvoch nezávislých štátov Izraela a Palestíny a vyjadrilo presvedčenie, že dosiahnutie konečného riešenia palestínskej otázky je nevyhnutným predpokladom trvalého mieru na Blízkom východe. K bodu „Otázka Palestíny“ Líbya bez konzultácií s ďalšími krajinami nečakane predložila návrh kontroverznej rezolúcie na podporu vytvorenia spoločného štátu Židov a Palestínčanov na báze jedného štátu s právom na návrat všetkých utečencov, keďže cesta k vytvoreniu dvoch štátov skončila v slepej uličke a všetky doterajšie iniciatívy zlyhali. EÚ rezolúciu odmietla, keďže popiera riešenie na báze dvoch štátov podporované Kvartetom. Líbya nakoniec pod tlakom arabskej skupiny návrh rezolúcie stiahla ešte pred hlasovaním.

Rezolúcia „OSN a globálne riadenie“ víta hlavnú tému 65. zasadnutia VZ OSN „Potvrdenie ústredného postavenia OSN v riadení na globálnej úrovni“ (pozn.: tému navrhol predseda 65. VZ OSN) a v rámci nového podbodu daného bodu programu „Ústredná úloha systému OSN v riadení na globálnej úrovni“ žiada generálneho tajomníka OSN, aby na 66. zasadnutí VZ OSN predložil analytickú správu o globálnom ekonomickom riadení a rozvoji. Správa by okrem iného mala zohľadniť aj výstupy neformálnej debaty k danej téme, ktorej zorganizovanie predsedom 65. zasadnutia VZ OSN sa predpokladá v priebehu roka 2011. Z diskusie na iných fórach OSN, venovaných príčinám a dôsledkom globálnej finančnej a hospodárskej krízy, rezonovala v uplynulých rokoch snaha o väčšiu angažovanosť OSN aj v otázkach globálneho ekonomicko-finančného systému, konkrétne napr. užšie prepojenie Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) s činnosťou skupiny G20. Na druhej strane niektoré členské krajiny OSN (vrátane krajín EÚ ako Veľká Británia, Francúzsko a Nemecko) rezolúciu nekosponzorovali z dôvodu prítomnosti slova „ústredná“ v texte rezolúcie. Hoci do textu rezolúcie bol nakoniec ako kompromis zakomponovaný nový preambulový odsek hovoriaci o potvrdení úlohy a autority VZ OSN v globálnych záležitostiach tak, ako je to stanovené v Charte OSN, je zjavné, že niektoré rozhodujúce ekonomické mocnosti (najmä členovia G8) nie sú naklonené zmene ústrednej úlohy a postavenia G8, resp. G20 v súčasnom globálnom ekonomicko-finančnom systéme.

V rámci bodu „Spolupráca OSN s regionálnymi organizáciami“ boli schválené rezolúcie, ktoré definujú spoluprácu OSN s celým radom regionálnych organizácií: Organizácia pre čiernomorskú hospodársku spoluprácu, Karibské spoločenstvo, Spoločenstvo portugalsky hovoriacich krajín, Rada Európy, Organizácia pre hospodársku spoluprácu, Liga arabských štátov, Organizácia islamskej konferencie, CTBT, Šanghajská organizácia pre spoluprácu, Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW), Medziparlamentná únia. Rezolúcie pozitívne hodnotia úlohu uvedených organizácií v ich sfére pôsobenia, resp. v regionálnom rozvoji a definujú oblasti a modality spoločnej spolupráce. OSN sa snaží o vzájomné dopĺňanie aktivít pri vyhnutí sa duplicite. V prípade viacerých bola SR spolupredkladateľom, napríklad v prípade rezolúcie o Rade Európy, OPCW alebo Medziparlamentnej únii. Najzložitejšie rokovania prebiehali k návrhu rezolúcie o spolupráci medzi OSN a OBSE. Situáciu komplikovali najmä požiadavky krajín zúčastnených v tzv. zmrazených konfliktoch. Aj v ich dôsledku sa počas neformálnych konzultácií nepodarilo dospieť ku konsenzu a jediným výsledkom bola dohoda o vrátení formulovania návrhu textu do Viedne.

V bode „Úloha diamantov pri roznecovaní konfliktov“ prijalo plénum konsenzom rezolúciu, ktorej cieľom je upriamiť pozornosť na zabránenie nelegálneho obchodovania so surovými diamantmi, ako zdroja príjmov pre vyzbrojovanie rebelských hnutí osobitne v Afrike. V rámci tzv. Kimberley procesu ide o oddelenie obchodovania s konfliktnými diamantmi od obchodovania s diamantmi legálnymi, ktoré majú pozitívny prínos pre rozvoj a napĺňanie miléniových rozvojových cieľov. Slovenská republika spolu s EÚ kosponzorovali návrh rezolúcie. EÚ vyjadrila podporu Kimberely procesu a izraelskému predsedníctvu, ktoré počas prípravy rezolúcie čelilo tlaku skupiny arabských štátov spochybňujúcich úlohu Izraela v procese.

V rámci bodu „Situácia v Strednej Amerike: budovanie regiónu mieru, slobody, demokracie a rozvoja“ bola prijatá rezolúcia zameraná na podporu činnosti Medzinárodnej komisie proti beztrestnosti v Guatemale. Komisia vznikla (2007) na vyšetrovanie aktivít nelegálnych ozbrojených skupín, najmä pokiaľ ide o ich útoky proti obrancom ľudských práv, ďalej o aktivity organizovaného nadnárodného zločinu, korupciu, obchodovanie s drogami, politické násilie a pod. Rezolúciu kosponzorovala aj Slovenská republika. 

V bode „Posilnenie koordinácie humanitárnych situácií a pomoc OSN vrátane zvláštnej ekonomickej pomoci“ schválilo plénum šesť humanitárnych rezolúcií. Rezolúcia o bezpečnosti humanitárnych pracovníkov a ochrane personálu OSN predložená EÚ, vyzýva štáty a strany v ozbrojených konfliktoch na efektívne plnenie a uplatňovanie princípov a pravidiel medzinárodného humanitárneho práva, ľudských práv a práv utečencov voči humanitárnym pracovníkom a personálu OSN a rešpektovanie princípov neutrality, humanity a nestrannosti ich práce. Rezolúcie o humanitárnej situácii na Haiti a v niektorých karibských krajinách postihnutých hurikánom Tomas a o zlepšení koordinácie humanitárnej pomoci zdôrazňujú potrebu budovať národné a miestne pohotovostné kapacity a posilňovať tiež medzinárodnú spoluprácu i jej koordináciu. VZ OSN vyzýva členské štáty a orgány OSN a medzinárodné finančné inštitúcie a rozvojové agentúry, aby urýchlene poskytli zasiahnutým krajinám pomoc a vlády týchto krajín na vytváranie stratégií na prevenciu a zmierňovanie prírodných katastrof. V súvislosti so situáciou na palestínskych územiach (rezolúciu každoročne predkladá EÚ) vyjadrilo VZ OSN vážne znepokojenie nad životnými podmienkami a humanitárnou situáciou palestínskeho ľudu, osobitne žien a detí. Rezolúcia k černobyľskej tragédii víta medzinárodnú konferenciu v Kyjeve (apríl 2011), zameranú na dopady havárií a bezpečnosť jadrovej energetiky.

V rámci bodov programu venovaných reforme OSN bola prijatá rezolúcia o revitalizácii VZ OSN a prebehla diskusia k reforme Bezpečnostnej rady OSN (BR OSN). Rezolúcia o revitalizácii VZ OSN okrem iného zdôrazňuje potrebu zlepšenia spolupráce a koordinácie medzi VZ OSN, BR OSN a ECOSOC. Príslušná pracovná skupina bola poverená pokračovať v práci na ďalšom posúdení zoznamu tém a bodov programu VZ OSN, ktoré sú už neaktuálne alebo bude vhodné zmeniť periodicitu ich prerokovania.

Diskusia k otázke reformy BR OSN potvrdila protichodné postoje dvoch hlavných prúdov. Skupina hlavných ašpirantov na nové posty stálych členov BR OSN (Nemecko, Japonsko, India, Brazília - označovaní ako G4) a viaceré ďalšie krajiny naliehajú na rozšírenie BR OSN v obidvoch kategóriách členstva vrátane kategórie stálych členov. Druhá skupina (označovaná ako Spojení pre konsenzus - United for Concensus - najaktívnejšími predstaviteľmi sú Taliansko, Pakistan, Argentína, Mexiko, Španielsko a ďalší) je proti rozširovaniu kategórie stálych členov s tým, že dôraz má byť položený na rozšírenie kategórie nestálych členov. Slovenská republika podporuje rozšírenie obidvoch kategórií členstva, pričom noví stáli členovia by nemali disponovať právom veta a súčasne je potrebné prehodnotiť rozsah aplikácie práva veta terajšími piatimi stálymi členmi BR OSN. SR takisto podporuje čoraz viac diskutovaný prechodný model rozšírenia BR OSN, ktorý by bol po stanovenej dobe prehodnotený. Ďalšie rokovania o reforme BR OSN budú pokračovať v priebehu roka 2011.

V rámci pravidelných volieb do hlavných orgánov OSN plénum VZ OSN zvolilo za nových nestálych členov BR OSN na nasledujúce dvojročné funkčné obdobie 2011-2012 Indiu, Kolumbiu, Juhoafrickú republiku, Nemecko a Portugalsko. Voľby boli mimoriadne dramatické najmä pokiaľ ide o Regionálnu skupinu západoeurópskych a iných krajín, kde na dve voľné miesta kandidovala okrem Nemecka a Portugalska aj Kanada. Nemecko bolo zvolené v prvom kole a Portugalsku sa podarilo uspieť nad Kanadou až v treťom kole.

Vo voľbách do Hospodárskej a sociálnej rady OSN (ECOSOC) na roky 2011-2013 bolo zvolených 18 nových členov. Za východoeurópsku regionálnu skupinu bolo zvolené Maďarsko, Lotyšsko a Rusko (pozn.: Slovensko je členom ECOSOC na funkčné obdobie 2010-2012).

2. Práca a závery hlavných výborov 

1. výbor VZ OSN (odzbrojenie a medzinárodná bezpečnosť)

Výbor pre odzbrojenie a bezpečnosť je jedným z najvýznamnejších globálnych fór na kontrolu zbrojenia a odzbrojenie. Na tohtoročnom zasadnutí vykonával funkciu jeho predsedu stály predstaviteľ SR pri OSN v New Yorku veľvyslanec Miloš Koterec. Úlohou predsedov hlavných výborov VZ OSN je objektívnym a nestranným spôsobom viesť rokovania s cieľom dosiahnuť v maximálne možnej miere konsenzus alebo kompromis. Z tohto pohľadu sa slovenský zástupca zhostil svojej úlohy na vysokej úrovni a dôstojne reprezentoval svoju krajinu. Delegácie obzvlášť ocenili aktívnu osobnú zaangažovanosť predsedu tak na formálnom, ako aj neformálnom rokovacom procese a jeho "dobré služby" pri hľadaní kompromisných riešení v sporných otázkach. Výbor prijal celkovo 55 rezolúcií a 3 rozhodnutia z toho 31 rezolúcií konsenzom a 24 hlasovaním. Zvýšenie počtu konsenzuálne prijatých rezolúcií oproti minulému roku je hodnotené veľmi pozitívne, rovnako ako aj udržanie konštruktívnej atmosféry na zasadnutiach.

Zasadnutie výboru poznamenali viaceré udalosti, ktoré  väčšinou kladne ovplyvnili atmosféru a výsledok zasadnutia. Išlo hlavne o konsenzuálne prijaté záverečné dokumenty 8. hodnotiacej konferencie Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT 2010) a 4. bienálneho zasadnutia štátov na implementáciu Akčného programu OSN pre malé a ručné zbrane, ale aj aprílový summit o jadrovej bezpečnosti vo Washingtone, či podpis novej dohody START medzi RF a USA. Vďaka týmto udalostiam bola práca výboru bezprecedentne bohatá na diskusiu, nové názory a prístupy, v závislosti od pozícii jednotlivých krajín k týmto udalostiam. 

Najvýraznejšie rezonovala otázka stagnácie práce Konferencie o odzbrojení a ministerské zasadnutie (HLM CD), ktoré na jej revitalizáciu zvolal GT OSN 24.9.2010 s následnou požiadavkou o zaradenie nového rovnomenného bodu do programu agendy VZ OSN a 1. výboru. 

V otázkach kľúčových pre jadrové odzbrojenie - ako je Zmluva o zákaze výroby štiepnych materiálov (FMCT) a Zmluva o zákaze jadrových testov (CTBT) stále existuje síce malá, ale politicky významná skupina štátov, ktoré sú proti nim. V ambicióznejších a konkrétnejších otázkach, ktoré by znamenali hmatateľnejší pokrok v jadrovom odzbrojení, ako napr. rokovanie o dohovore o jadrových zbraniach alebo o revitalizácii jadrovej mašinérie, je rozkol ešte markantnejší.  Práve otázkam jadrovej mašinérie venoval 1. výbor tento rok zvýšenú pozornosť, hlavne vďaka HLM CD. Hoci novú rezolúciu k HLM CD sa podarilo prijať konsenzom, niekoľko separátnych hlasovaní bolo vyvolaných po prvý raz k tradičným rutinným rezolúciám, ktoré sa predtým tešili len minimálnej pozornosti.

Bohatá diskusia bola aj ku konvenčným zbraniam a malým ručným zbraniam, hlavne v kontexte prípravných rozhovorov o potenciálnej zmluve o obchode so zbraňami  a implementácii Akčného programu OSN na predchádzanie, boj a zničenie nelegálneho obchodu s malými ručnými zbraňami vo všetkých ich aspektoch. Napriek názorovým rozdielom prevládala aj v tejto oblasti nadštandardne pozitívna atmosféra. Hoci sa výbor hlasovaniu nevyhol, bola evidentná zvýšená politická vôľa hľadať spoločné riešenia a posunúť túto agendu dopredu.

2. výbor VZ OSN (hospodársky a finančný)

V 2. výbore bolo prijatých 39 rezolúcií, pričom o štyroch sa hlasovalo - Medzinárodný obchod a rozvoj, Ropná škvrna pri libanonskom pobreží, Smerom k novému medzinárodnému hospodárskemu poriadku a Zvrchovanosť palestínskeho ľudu na okupovaných palestínskych územiach, vrátane východného Jeruzalemu a arabského obyvateľstva na okupovaných Golanských výšinách nad ich prírodným bohatstvom. Väčšinu rezolúcií tradične predkladajú krajiny skupiny G77 (združujúcej rozvojové krajiny Tretieho sveta), ale problémom je ich vnútorná nejednotnosť, nezriedkavé zmeny postojov, slabá koordinácia a často tiež tvrdošijné zotrvávanie najsilnejších krajín G77 na svojich pozíciách. K dosahovaniu kompromisov v tomto roku výrazne prispeli závery summitu VZ OSN k miléniovým rozvojovým cieľom tým, že poskytli jednotné pozície k mnohým otázkam, ktoré boli prerokúvané v rámci 2. výboru.

Vo výbore boli predložené viaceré nové iniciatívy. Litva predložila návrh rezolúcie k environmentálnym dopadom chemickej munície a toxických chemikálií nachádzajúcich sa v moriach, Austrália na ochranu koralových útesov a Japonsko k medzinárodnému roku sanitácie. Z krajín G77 predložili nové rezolúcie Bolívia (Harmónia s prírodou a Medzinárodný rok Quinoy, ktorá však bola neskôr stiahnutá), Tadžikistan (Medzinárodný rok spolupráce v oblasti vôd), Maroko (Podpora ekoturizmu ako prostriedku pre boj s chudobou), Honduras (Globálny kódex etiky v turizme), Brazília (Inovatívne mechanizmy financovania pre rozvoj) a India (Medzinárodný rok udržateľnej energie pre všetkých). Slovenská republika kosponzorovala návrhy rezolúcií Litvy, Austrálie, Japonska a Maroka. 

Na aktuálne globálne problémy reaguje rezolúcia „Medzinárodný finančný systém a rozvoj“, ktorá bola prijatá konsenzom. Rezolúcia vyjadruje znepokojenie nad dopadom globálnych kríz najmä na rozvojové krajiny a zdôrazňuje potrebu adekvátnej finančnej, medzinárodne koordinovanej a rýchlej akcie. Vyzýva medzinárodné finančné inštitúcie a regulačné orgány, aby pokračovali v zmierňovaní globálneho ekonomického dopadu krízy a poskytli dostatočné finančné prostriedky rozvojovým krajinám. Zdôrazňuje potrebu väčšej transparentnosti, ako aj lepšej regulácie a dohľadu nad medzinárodným finančným systémom. 

Štáty EÚ hlasovali proti rezolúcii „Medzinárodný obchod a rozvoj“, ktorá sa týka dopadov finančnej a hospodárskej krízy na medzinárodný obchod. Rezolúcia vyzýva na odstránenie protekcionistických opatrení a ďalších prekážok voľného obchodu, ktoré majú najhorší dopad na rozvojové krajiny a na zintenzívnenie diskusií o využití medzinárodného obchodu ako nástroja rozvojovej pomoci. Vzhľadom na chápanie obchodu ako cesty k prekonaniu súčasnej globálnej krízy, nemohli členské krajiny EÚ súhlasiť s tvrdením, že obchod je časťou problému a tak ako minulý rok hlasovali proti.

3. výbor VZ OSN (sociálny, humanitárny a kultúrny)

3. výbor prijal 58 rezolúcií (43 konsenzom a 15 hlasovaním). Slovensko bolo spolupredkladateľom 27 návrhov rezolúcii a úzko koordinovalo svoju činnosť s krajinami EÚ. Úspešne sa podarilo presadiť prijatie všetkých iniciatív EÚ (rezolúcia k právam dieťaťa, k Barme/Mijanmarsku, KĽDR, k moratóriu na vykonávanie trestu smrti a rezolúcia týkajúca sa boja proti akejkoľvek forme náboženskej neznášanlivosti). 

Pri menej sporných rezolúciách (realizácia miléniových rozvojových cieľov u osôb s postihnutím a svetový summit pre sociálny rozvoj) prekvapujúco dochádzalo k ostrým výmenám názorov. Najmä krajiny G77 sa snažili do textov rezolúcií vnášať problémy, ktoré nepatria do oblasti ľudských práv (napr. poľnohospodárske politiky či pomoc pri splácaní dlhov). Pri rezolúcii Svetový summit pre sociálny rozvoj boli rozpory také veľké, že EÚ sa ju rozhodla po prvýkrát po mnohých rokoch nekosponzorovať. Diskusia k problematike diskriminácie založenej na sexuálnej orientácii bola síce menej intenzívna ako v minulosti, avšak naďalej antagonistická. EÚ neuspela v hlasovaní o dôležitom dodatku, ktorý dopĺňal rezolúciu v oblasti mimosúdnych popráv.

Spoločná rezolúcia EÚ a Regionálnej skupiny latinskoamerických a karibských štátov k právam dieťaťa bola prijatá konsenzom. Za úspech možno považovať, že tento rok sa ku kosponzorom po prvýkrát pridali štáty ako USA, India, Katar a Izrael. Témou budúcoročnej rezolúcie k právam dieťaťa bude téma "práva detí s postihnutím".

Tradičné rezolúcie EÚ o stave v oblasti ľudských práv v Barme/Mijanmarsku a Kórejskej ľudovodemokratickej republike boli prijaté s väčším počtom hlasov ako v minulosti.

Rezolúcia o zabránení všetkých foriem netolerancie a diskriminácie založenej na náboženstve a presvedčení bola opäť prijatá konsenzom, ale po zložitých rokovaniach. Štáty Organizácie islamskej konferencie (OIC) predložili až 20 dodatkov, ktoré boli neprijateľné pre EÚ. Týkali sa najmä rezolúcie Rady pre ľudské práva z 23. júna 2010 a hanobenia náboženstiev. V tejto atmosfére bola EÚ ochotná upustiť z niektorých pôvodných návrhov (napr. odkaz na právo slobodne zmeniť príslušnosť k určitému náboženstvu). 

Iniciatíva EÚ na prijatie rezolúcie k moratóriu na uplatňovanie trestu smrti bola prijatá za značne lepších okolností a s väčším počtom kosponzorov a hlasov ako v roku 2008. Tohtoročné neformálne konzultácie nadviazali na úspešný dialóg s niektorými krajinami, ktoré doteraz principiálne rezolúciu odmietali. 

EÚ nebola jednotná iba v dvoch prípadoch hlasovaní. Išlo o kubánsky návrh rezolúcie o práve na rozvoj a návrh rezolúcie skupiny G77 „Globálne úsilie na potlačenie rasizmu, rasovej diskriminácie, xenofóbie a súvisiacej netolerancie a súhrnná implementácia Durbanskej deklarácie a programu krokov“, pri ktorej v pléne sa z EÚ zdržalo 13 krajín a 14 hlasovalo proti vrátane Slovenskej republiky. Krajiny EÚ majú rozdielne názory na hodnotene politického odkazu hlasovania proti a zdržania sa. Návrh rezolúcie obsahuje záväzok usporiadať zasadnutie na vysokej úrovni na 66. zasadnutí VZ OSN (september 2011) pri príležitosti pripomenutia si 10. výročia prijatia "Durbanskej deklarácie a programu krokov". 

Pre EÚ kontroverzná rezolúcia k hanobeniu náboženstiev (tradične predkladá OIC) bola prijatá pomerom hlasov 76-64-42. Nepodarilo sa presadiť medzi členskými krajinami OIC kľúčové požiadavky EÚ a USA. 

Slovensko sa s ostatnými krajinami EÚ angažovala aj v iných dôležitých iniciatívach. Rezolúcia o situácii v oblasti ľudských práv v Iráne, ktorej predkladateľom bola tradične Kanada, bola prijatá so značne vyšším počtom podporovateľov ako v minulých rokoch.

Na presadenie iniciatívy na vytvorenie nového opčného protokolu k Dohovoru o právach dieťaťa vystúpila Slovenská republika vo všeobecnej rozprave (Podpora a ochrana práv detí). Vo výbore vystúpila i mládežnícka delegátka Dana Vyžinkárová (Sociálny rozvoj). 

4. výbor VZ OSN (osobitný politický a dekolonizačný)

4. výbor prijal celkom 25 návrhov rezolúcií a 2 rozhodnutia. Tradične bol dôraz práce sústredený na problémy dekolonizácie, mierových operácií OSN a Blízkeho východu. V rámci svojich kompetencií výbor prerokoval tiež otázky mierového využívania vesmíru, účinkov rádioaktívneho žiarenia a informácií poskytovaných OSN. 

Rezolúcie v oblasti dekolonizácie potvrdili potrebu pokračovať v dekolonizačnom procese v politickej, ekonomickej a sociálnej sfére v 16-tich nesamosprávnych územiach. Vyžaduje sa pritom tesnejšia spolupráca spravujúcich mocností, ktoré by mali umožniť obyvateľom nesamosprávnych území slobodne vyjadriť svoju vôľu a realizovať spravodlivé ašpirácie. Vystupujúci predstavitelia nesamosprávnych území a aktivisti sa zamerali hlavne na problém Gibraltáru a Západnej Sahary (kritika Maroka, Alžírska a OSN pre nedosiahnutie pokroku pri riešení tohto problému). Rezolúcia k Západnej Sahare bola nakoniec prijatá konsenzom na základe dohody medzi Alžírskom a Marokom.

V oblasti mierových operácií OSN výbor zhodnotil vývoj od ostatného zasadnutia Osobitného výboru pre mierové operácie. Najväčšie výzvy, ktorým čelí oblasť mierových operácií pri súčasnom nasadení približne 120 tisíc osôb sú príliš dlhá doba nasadenia operácie v teréne, nábor kvalitného personálu, vypracovanie doktríny mierových operácií, posilnenie spolupráce s regionálnymi organizáciami. Diskusia bola zameraná aj na zvýšenie ochrany a bezpečnosti personálu OSN s dôrazom na zvýšenie kapacít v oblasti spravodajstva, na urýchlené riešenie situácie v oblasti nedostatkových síl a prostriedkov ako napr. viacúčelové vrtuľníkové prostriedky, strategická letecká a pozemná doprava, ale aj nedostatočné zastúpenie žien najmä vo vyšších štábnych pozíciách.

Body k problematike Blízkeho východu „Agentúra OSN pre pomoc palestínskym utečencom na Blízkom východe (UNRWA)“ a „Správa Osobitného výboru na vyšetrovanie izraelských praktík ovplyvňujúcich ľudské práva palestínskeho a ostatného arabského obyvateľstva na okupovaných územiach“ je možné považovať za politicky najzásadnejšie. Slovenská republika spoločne s členskými krajinami EÚ už tradične kosponzorovala dve rezolúcie k UNRWA. Rokovania v rámci EÚ, resp. EÚ s delegáciou Palestíny o textoch rezolúcií boli voči minulému roku konštruktívnejšie. Prispeli k tomu najmä väčší časový odstup od vojenskej operácie v Gaze na prelome rokov 2008/2009, mierne pozitívny vývoj pri zmiernení blokády a nádej na obnovenie mierových rozhovorov. V rámci uvedených bodov bolo prijatých deväť rezolúcií takmer identickými pomermi hlasov ako po minulé roky. Rozprava k správe osobitného výboru sa tradične niesla v kritickom tóne voči Izraelu a jeho aktivitám na okupovaných územiach. Rečníci prevažne z radov arabských krajín a členov Hnutia nezúčastnených popisovali vývoj na palestínskych územiach po viac než štyroch desaťročiach izraelskej okupácie, ktorý charakterizuje nepriaznivá ekonomická a humanitárna situácia a drobenie územia, pokračujúca konfiškácia arabskej pôdy Izraelom, budovanie múru a židovských osád na okupovaných územiach. 

	V rámci bodu „Medzinárodná spolupráca pri mierovom využívaní vesmíru“ boli prerokované otázky využívania vesmírnych technológií pri prírodných a iných katastrofách a zdôraznená potreba rýchleho a neobmedzeného prístupu k údajom získavaným zo satelitov na ich spracovanie. V rozprave zazneli tiež varovania pred zneužívaním vesmíru na účely zbrojenia.

Slovensko je členom Výboru pre skúmanie účinkov rádioaktívneho žiarenia (21 štátov). Správa k bodu „Účinky rádioaktívneho žiarenia“ sa zaoberala dopadom rôznych zdrojov žiarenia na ľudské zdravie, v oblasti lekárskej diagnostiky a terapeutických procedúr, skúšok jadrových zbraní, výroby elektrickej energie v atómových elektrárňach a pri nehodách.

V diskusii o informačnej politike a komunikačnej stratégii OSN dominovali otázky  dostupnosti informácií s ohľadom na chýbajúce zdroje a technické prostriedky najmä v rozvojových krajinách, úlohy informačných centier OSN, rovnomerného využívania oficiálnych jazykov pri informačných aktivitách OSN. Pre mnohé rozvojové krajiny je hrozbou digitálna priepasť, ktorá im neumožňuje „viditeľne vyslať“ svoje posolstvo, ale na druhej strane sú zahltení hlasmi tých, ktorí dominujú v oblasti moderných technológií. 

5. výbor VZ OSN (finančný a rozpočtový)

5. výbor rokoval o otázkach financovania chodu OSN, medzinárodných tribunálov, zvláštnych politických misií i mierových misií. Na základe odporúčania 5. výboru plénum VZ OSN prijalo 21 rezolúcií a 3 rozhodnutia k reforme ľudských zdrojov, harmonizácii spoločného systému OSN, výkonu spravodlivosti, modernizácii informačných a komunikačných technológií. 

Najzložitejšie boli rokovania o financovaní zvláštnych politických misií. Viaceré delegácie poukazovali na neustály nárast veľkosti misií a tým aj rozpočtu organizácie (na roky 2012-2013 viac ako 20%-ný oproti rokom 2010-2011). Krajiny skupiny G77 vyjadrovali nespokojnosť nad tým, že misie sú financované z bežného rozpočtu a je na ne aplikovaná príspevková škála pre bežný rozpočet a nie škála pre mierové operácie. Rezolúcia bola napokon jednou z dvoch rezolúcii, o ktorých musel 5. výbor aj plénum VZ OSN hlasovať. 

Zložité boli aj rokovania k otázke manažmentu ľudských zdrojov (pokračujúce kontrakty a revízia služobných podmienok) a harmonizácie služobných podmienok v rámci spoločného systému OSN (zjednotenie rozdielnych služobných podmienok pre pracovníkov Sekretariátu OSN a pracovníkov fondov a programov systému OSN v tom istom mieste vyslania). Prijatím rezolúcie k manažmentu ľudských zdrojov sa podarilo zavŕšiť proces reformy ľudských zdrojov, ku ktorému prebiehali rokovania už niekoľko rokov. 

Na obnovené zasadnutie 5. výboru (marec 2011) bola odložená správa ku Capital Master Plan (rekonštrukcia sídla OSN v New Yorku), otázka cestovných nákladov pri leteckej doprave a na 67. zasadnutie VZ OSN správa k implementácii reformy verejného obstarávania.

6. výbor VZ OSN (právny)

6. výbor prijal konsenzom 16 rezolúcií. Rozdielne názory na kodifikáciu zodpovednosti štátov za medzinárodné protiprávne činy viedli k dohode o odložení prerokovania tohto bodu na 68. zasadnutie VZ OSN. Ani v otázke trestnej zodpovednosti pracovníkov a expertov OSN počas misií nedošlo k dohode o príprave a prijatí dohovoru. Existuje však konsenzus ohľadom potreby zodpovednosti úradníkov OSN za spáchané činy.

Pri prerokovaní správy Komisie OSN pre medzinárodné právo najväčšia pozornosť bola venovaná výhradám k medzinárodným zmluvám. Výbor prerokoval status protokolov k Ženevským dohovorom z r. 1949 a protokolov týkajúcich sa ochrany obetí vojnových konfliktov s dôrazom na ochranu civilného obyvateľstva a správu Osobitného výboru pre Chartu OSN a posilnenie úlohy organizácie, kde sú diskutované otázky zachovania mieru a bezpečnosti, uplatňovania sankcií, mierové riešenie sporov a pod. Rezolúcia k bodu „Zásada právneho štátu na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni“ vyzýva štáty, aby na 66. zasadnutí VZ OSN predložili názory na podtému „Zásada právneho štátu a uplatňovanie spravodlivosti počas prechodného obdobia v konfliktných a post-konfliktných situáciách“. Výbor prerokoval i rozsah a aplikáciu princípu univerzálnej jurisdikcie. V bode „Opatrenia na odstránenie medzinárodného terorizmu“ je problémom právna definícia medzinárodného terorizmu. Štáty sa rozchádzajú v tom, či treba najprv pripraviť návrh všeobecného dohovoru alebo zvolať konferenciu na najvyššej úrovni, ktorá by prerokovala a prijala takýto dohovor. Švajčiarsko (podporené mnohými delegáciami vrátane EÚ) navrhlo v rámci dvojstupňového procesu najskôr prijať dohovor a následne zvolať konferenciu. OIC (s podporou Kuby a Nikaraguy) vystupuje proti tomu a podporuje egyptský návrh na zvolanie konferencie bez ohľadu na stav rokovaní o dohovore. Žiadny substantívny pokrok v agende dosiahnutý nebol. 

IV. Záver

Hlavnú časť 65. zasadnutia VZ OSN možno hodnotiť ako dynamickú, ktorá tradične kladie základ pre ďalšie rokovania ku kľúčovým otázkam na pôde OSN. Ide hlavne o oblasť plnenia miléniových rozvojových cieľov a znižovania chudoby, trvalo udržateľného rozvoja, zefektívňovania mechanizmov prevencie konfliktov a realizácie mierových operácií, riešenia existujúcich konfliktov, reakcie na humanitárne krízy, pokračovania v procesoch nešírenia zbraní, ďalšieho presadzovania ochrany ľudských práv, posiľňovania úlohy OSN v globálnych záležitostiach a reformy samotnej OSN. 

65. zasadnutie VZ OSN potvrdilo, že aj napriek existencii rôznych záujmov, názorov a deliacich čiar medzi členskými krajinami má OSN svoje nezastupiteľné miesto ako jediné celosvetové fórum umožňujúce diskusiu a riešenie naliehavých globálnych problémov.

Slovenská republika sa na pôde OSN aktívne zapájala do prípravy spoločných stanovísk EÚ, resp. zaujímala postoje v súlade so svojimi zahranično-politickými prioritami k príslušným bodom programu. Delegácia Slovenskej republiky počas rokovaní postupovala v duchu smernice pre postup delegácie Slovenskej republiky na 65. zasadnutí VZ OSN. Slovenská republika sa bude prostredníctvom efektívneho multilateralizmu naďalej angažovať v otázkach zachovávania medzinárodného mieru a bezpečnosti, ekonomického, sociálneho a kultúrneho rozvoja vo svete.