Analýza činností Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky vo vzťahu k zvýšeniu efektívnosti fungovania verejného sektora a zlepšeniu stavu verejných financií

1. Všeobecný úvod
Aktuálna koncepcia energetickej politiky Slovenskej republiky (ďalej len ,,SR“)  predpokladá aj naďalej využívanie jadrovej energie nielen ako prijateľnú, ale aj nevyhnutne potrebnú formu výroby elektriny. Spoľahlivé, environmentálne prijateľné a ekonomicky efektívne zásobovanie energiou z jadrových zariadení vyžaduje priebežné zabezpečovanie a zvyšovanie jadrovej bezpečnosti, ako aj prevádzkovej spoľahlivosti jadrových zariadení tak, aby nedošlo k nepriaznivým vplyvom na obyvateľstvo a životné prostredie. Charakter prevádzky jadrových zariadení si v súlade s politikou Európskej únie a medzinárodnou praxou vyžaduje reguláciu v oblasti jadrovej bezpečnosti, zabezpečovanú nezávislým a odborne spôsobilým dozorným orgánom. Kapacity dozorného orgánu majú byť dostatočné pre vytvorenie uceleného rámca pre bezpečné využívanie jadrovej energie. Uvedené tvrdenie samozrejme neplatí len pre „energetickú, resp. ziskovú časť jadrovej energetiky“, ale aj pre celú škálu činností spadajúcich do zadnej časti jadrovej energetiky. To znamená, že bezpečnostné aspekty jadrovej energetiky, ktoré je nevyhnutné sústavne sledovať a ich úroveň neustále zvyšovať, sa tiahnu celým spektrom činností spojených s mierovým využívaním jadrovej energie. A práve v SR je bohato rozvinutý takmer úplný jadrový program spočívajúci 
a) v prevádzke jadrových elektrární (AE Bohunice V-1 – síce už odstavená, ale ešte nie je v procese vyraďovania a AE Bohunice V-2 v lokalite Jaslovské Bohunice, AE Mochovce 1,2 v lokalite Mochovce),
b) v prevádzke viacerých neenergetických jadrových zariadení (napr. medzisklad vyhoretého jadrového paliva, technológie na spracovanie a úpravu rádioaktívnych odpadov, republikové úložisko rádioaktívnych odpadov), 
c)  vo výstavbe jadrových elektrární (AE Mochovce 3,4 v lokalite Mochovce),
d) vo vyraďovaní jadrových elektrární (AE Bohunice A-1 v lokalite Jaslovské Bohunice, v priebehu krátkeho času príde  k I. etape vyraďovania odstavenej AE Bohunice V-1),
e) vo vyraďovaní neenergetických jadrových zariadení (napr. experimentálna spaľovňa VUJE),
f) v plánovaní nových energetických jadrových zariadení a súvisiacich zariadení (nový jadrový zdroj v lokalite Jaslovské Bohunice ako investičný projekt JESS, a. s. a integrálny sklad rádioaktívnych odpadov).

Z uvedeného stručného výpočtu je možné skonštatovať, že v SR je prítomný masívny jadrový program, ktorého jednotlivé aktivity však možno z časového hľadiska rátať na desiatky rokov presahujúce viac generácií, a preto je nevyhnutné ku všetkým otázkam pristupovať veľmi citlivo, zohľadňujúc ekonomické, politické, spoločenské, medzinárodné, ale najmä bezpečnostné súvislosti. Zásadné rozhodnutia v jadrovej energetike sa totiž môžu prejaviť a spravidla sa prejavujú o mnoho rokov neskôr, ako boli prijaté.

V týchto súvislostiach je nevyhnutné spomenúť „jadrovú renesanciu“ v Európe a na Slovensku. V poslednom období v súvislosti s narastajúcou potrebou výroby elektrickej energie a súčasne potrebou obmedzovať negatívny vplyv dopadov energetiky na životné prostredie, sa znovu vynára do popredia otázka podpory jadrovej energetiky, ako akceptovateľného významného zdroja v rámci energetických mixov jednotlivých štátov a zároveň najšetrnejšieho zdroja k životnému prostrediu, pokiaľ ide o znižovanie emisií podľa Kjótskeho protokolu. Príspevok SR k tomuto procesu je významný vo viacerých rovinách. 
Prvým ťažiskovým projektom je rozhodnutie dostavať  a následne uviesť do prevádzky 3. a 4. blok jadrovej elektrárne  v Mochovciach, a to z veľkej časti privátnym investorom, o čom padlo definitívne rozhodnutie na jar roku 2008. 
Ďalším významným projektom je zámer postaviť nový jadrový zdroj v lokalite Jaslovské Bohunice na základe dohôd medzi vládami ČR a SR vytvorením spoločného podniku JESS, a. s., spoločným vkladom JAVYS, a. s. – ČEZ, a. s. z mája 2009. Podľa programového vyhlásenia vlády SR však nemožno rátať s účasťou verejných zdrojov na realizácii tohto projektu, čo však nič nemení na infraštrukturálnych, dozorných a licenčných procesoch vyžadovaných a vykonávaných zo strany Úradu jadrového dozoru SR (ďalej len ,,ÚJD SR“).
 Tretím dôležitým zámerom v jadrovom sektore je postaviť nový integrálny sklad rádioaktívnych odpadov s cieľom dlhodobého riešenia skladovania najmä inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov. Avšak vzhľadom na konečný cieľ, ktorý má toto zariadenie spĺňať, čím je najmä skladovanie zachytených rádioaktívnych odpadov neznámeho pôvodu a skladovanie inštitucionálnych rádioaktívnych odpadov (t. j. rádioaktívnych odpadov pochádzajúcich najmä zo zdravotníctva a iných odvetví priemyslu a nie z prevádzky, resp. vyraďovania jadrových zariadení) môže nastať diskusia o začlenení tohto zariadenia do sféry vplyvu zadnej časti jadrovej energetiky a zároveň do dozornej pôsobnosti ÚJD SR. 

Všetky doteraz uvedené komerčné aktivity na strane jadrového priemyslu sú nepredstaviteľné, z európskeho a svetového pohľadu neakceptovateľné a následne nerealizovateľné bez výkonného, spoľahlivého, finančne zabezpečeného a stabilne personálne a technicky vybaveného dozorného orgánu. Uvedený nevyhnutný predpoklad akceptovateľnosti jadrovej energetiky v celej svojej šírke je zvýraznený aj právnou povinnosťou členského štátu Európskej únie vyplývajúcou zo smernice Rady 2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení. Konkrétne ide o čl. 5 ods. 3 tejto smernice, ktorý vyžaduje, že „členské štáty zabezpečia, aby mal príslušný regulačný orgán právomoci a ľudské a finančné zdroje potrebné na plnenie svojich povinností súvisiacich s vnútroštátnym rámcom uvedeným v článku 4 ods. 1. K dodržiavaniu vysokých noriem jadrovej bezpečnosti sa hlási aj programové vyhlásenie vlády SR v časti Energetika na str. 13. A práve existencia a fungovanie stabilného a po všetkých stránkach dostatočne vybaveného dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou je nevyhnutným predpokladom zakotvenia, sústavného zdokonaľovania, presadzovania a vynucovania plnenia vysokých noriem jadrovej bezpečnosti. 
Touto smernicou sa v jadrovej infraštruktúre celkovo, nielen vo veci etablovania, vybavenia a činnosti dozorného orgánu, vytvára po vyše 50 rokoch existencie EÚ, resp. jej právnych predchodcov vôbec prvýkrát spoločný harmonizovaný právny rámec v oblasti jadrovej bezpečnosti, ktorý doteraz na úrovni EÚ absentoval. Transpozícia uvedenej smernice v súčasnosti prebieha prostredníctvom legislatívneho procesu novelizácie atómového zákona č. 541/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov a termín je stanovený na 22. júl 2011.

Vo všeobecnosti a rámcovo možno funkcie dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou rozdeliť do ťažiskových oblastí podľa očakávaní Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu (MAAE – angl. IAEA), ktoré vyjadruje vo svojich dokumentoch, ako sú safety fundamentals, resp. safety requirements, konkrétne „GS – R – 1 – Governmental infrastructure for Nuclear, Radiation, Radioactive Waste and Transport Safety“. K rovnakým princípom sa hlási aj preambula už spomenutej smernice 2009/71/Euratom. 
Ťažiskové oblasti je možné identifikovať prostredníctvom výkonu nasledovných činností dozorného orgánu, ktoré v plnej miere už 18 rokov vykonáva aj ÚJD SR:
•	tvorba, predkladanie, presadzovanie a v určitej úrovni definitívne schvaľovanie legislatívy jadrovej   bezpečnosti,
•	posudzovacia, hodnotiaca, rozhodovacia činnosť vo vzťahu ku všetkým druhom dokumentácie potrebnej k licenčnej činnosti vo vzťahu k jadrovým zariadeniam,
•	výkon inšpekčnej činnosti, vynucovanie práva, sankcionovanie,
•	informovanie verejnosti o aktivitách spojených s jadrovou bezpečnosťou,
•	tvorba, prehlbovanie a účasť na medzinárodnej spolupráci a plnenie štátnych záväzkov z medzinárodných zmlúv v oblasti jadrovej bezpečnosti, podpora menej rozvinutých krajín vrátane úloh súvisiacich s  členstvom SR v EÚ,
•	účasť na rozvoji vedy a techniky, vedeckého pokroku a šírenia najnovších poznatkov vo vzťahu k jadrovej bezpečnosti.  

Funkcie, požiadavky a ciele očakávané od moderného, medzinárodne a vnútroštátne akceptovateľného nezávislého dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou tak, ako sú definované cez výkon činností vymedzených vyššie, je možné zabezpečiť najmä za predpokladu existencie dôveryhodného, legislatívne dostatočne nezávislého zriadenia samotného dozorného orgánu, podľa možnosti podliehajúceho vrcholovému vedeniu štátu bez vplyvov jedného alebo dokonca viacerých riadiacich medzistupňov a dostatočne funkčne, právne, finančne a personálne oddeleného od akéhokoľvek orgánu alebo organizácie podporujúcej jadrovú energetiku z ekonomického a politického hľadiska a jeho

1)	odborne kompetentného personálu v technických otázkach,

2)	odborne kompetentného personálu v legislatívnych otázkach  a súčasne v technických otázkach,

3)	odborne kompetentného personálu na posúdenie zhody stavu technických systémov s legislatívnymi požiadavkami a zároveň schopného posúdiť konkrétne navrhované technické riešenia zo strany žiadateľov o príslušný druh rozhodnutia,

4)	odborne kompetentného personálu na komunikáciu a presadzovanie národných záujmov na medzinárodných fórach, kde sa vyžadujú aj najvyššie komunikačné a jazykové schopnosti spojené s technickou a legislatívnou erudovanosťou, 
 
5)	technickej podpory v oblasti  expertných úloh,  

6)	technickej podpory v oblasti riešenia dlhodobých úloh bezpečnostného výskumu,

7)	odborne kompetentného personálu a technickej podpory na vykonávanie úloh na ochranu zdravia a majetku obyvateľstva v núdzových stavoch domácich jadrových zariadení alebo zahraničných jadrových zariadení s vplyvom na územie SR,

8)	odborne kompetentného personálu na vhodnú, ústretovú a pritom odborne erudovanú komunikáciu so širokou verejnosťou,

9)	dostatočného finančného zabezpečenia na zavedenie, trvalé prehlbovanie a udržanie predchádzajúcich predpokladov.

Záverom všeobecného úvodu je možné skonštatovať, že za 18 rokov existencie a činnosti ÚJD SR sa tieto ciele s podporou vlády SR, najmä pri presadzovaní modelu alternatívneho financovania na prelome rokov 2005 – 2006, doteraz podarilo dosiahnuť. Napriek nesporným úspechom sa stále však nemožno jednoznačne pohybovať v rovine úplného dosiahnutia želateľného a bezproblémového stavu ani s porovnateľnými štátmi EÚ.  

2. Medzinárodnoprávne východiská existencie a právomocí  ÚJD SR
	V oblasti mierového využívania jadrovej energie existuje viacero mnohostranných medzinárodných dohovorov, ktorých je SR zmluvným štátom a ktoré sa venujú aj inštitucionálnej stránke dozorných orgánov nad jadrovou bezpečnosťou a súvisiacimi oblasťami. Na tomto mieste nie je možné spomenúť všetky relevantné medzinárodné dokumenty (avšak všetky sa nachádzajú na www.ujd.gov.sk), ale je nevyhnutné uviesť aspoň dva ťažiskové s vymedzením konkrétnych ustanovení, z ktorých vyplýva medzinárodná požiadavka pre zmluvné štáty vytvoriť, udržať a zabezpečiť nezávislý dozorný rámec vybavený dostatočnými legislatívnymi právomocami a finančnými, ľudskými a technickými zdrojmi na dôsledné vykonávanie dozorných činností.
	Uvedené dva medzinárodné mnohostranné dohovory sú uzavreté na pôde MAAE, ako špecializovanej organizácie OSN:

a) prvým medzinárodnoprávnym dokumentom je multilaterálny Dohovor o jadrovej bezpečnosti – „Convention on Nuclear Safety“ (publikovaný v Zbierke zákonov SR ako oznámenie MZV SR č. 163/1997 Z. z.), SR podpísala tento dohovor 20. septembra 1994 a platnosť nadobudol 24. októbra 1996,
b) druhým dôležitým multilaterálnym dohovorom je Spoločný dohovor o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom – „Joint Convention on The Safety of Spent Fuel Management and on The Safety of Radioactive Waste Management“ (publikovaný v Zbierke zákonov SR ako oznámenie MZV SR č. 125/2002 Z. z.) SR podpísala tento dohovor 30. septembra 1997 a platnosť nadobudol 18. júna 2001.
	
Podľa čl. 8 Dohovoru o jadrovej bezpečnosti 

„(1) Každá zo zmluvných strán vytvorí alebo určí dozorný orgán poverený uplatňovaním legislatívy a štruktúry dozoru uvedenej v článku 7, vybavený primeranou právomocou, kompetenciou a finančnými a ľudskými zdrojmi na plnenie pridelených úloh.
 
(2) Každá zo zmluvných strán vykoná príslušné kroky na zabezpečenie účinného oddelenia funkcií dozorného orgánu od funkcií akéhokoľvek iného orgánu alebo organizácie zaoberajúcej sa rozvojom alebo využívaním jadrovej energie.“

Podľa čl. 20 Spoločného dohovoru o bezpečnosti nakladania s vyhoretým palivom a o bezpečnosti nakladania s rádioaktívnym odpadom 

„(1) Každá zmluvná strana vytvorí alebo určí dozorný orgán poverený realizáciou legislatívneho a dozorného rámca uvedeného v článku 19, ktorý je vybavený zodpovedajúcimi právomocami, kompetenciami a finančnými a ľudskými zdrojmi na plnenie uložených zodpovedností.
 
(2) Každá zmluvná strana v súlade so svojím legislatívnym a dozorným rámcom urobí opatrenia na zabezpečenie účinnej nezávislosti dozorných funkcií od iných funkcií, a to aj vtedy, ak sú niektoré organizácie zodpovedné aj za nakladanie s vyhoretým palivom alebo s rádioaktívnymi odpadmi, aj za výkon dozoru nad nimi.“

	Právna úprava Európskej únie vo vzťahu k existencii a činnosti dozorných orgánov nad jadrovou bezpečnosťou je reprezentovaná smernicou Rady 2009/71/Euratom z 25. júna 2009, ktorou sa zriaďuje rámec spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení (Ú. v. EÚ L 172, 2. 7. 2009). Výber energetickej politiky nespadá pod komunitárne právo a do kompetencií EÚ, ale je ponechaný na jednotlivých členských štátoch. V súčasnosti nie je na spoločnej európskej úrovni vytvorený jednotný a spoločný režim dozorných činností nad jadrovou bezpečnosťou a táto kompetencia je ponechaná na jednotlivých členských štátoch. Uvedená smernica ustanovuje len rámcové inštitucionálno-infraštrukturálne požiadavky, ktoré majú byť vo všetkých členských štátoch splnené a je prvou snahou o harmonizovanie tejto problematiky.

Smernica v čl. 5 pod názvom „Príslušný regulačný orgán“  v odsekoch  1 až 3 explicitne uvádza: 

„1. Členské štáty zriadia a udržiavajú príslušný regulačný orgán v oblasti jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení.
 
2. Členské štáty zabezpečia, aby bol príslušný regulačný orgán funkčne oddelený od akéhokoľvek iného orgánu alebo organizácie, ktorá sa zaoberá podporovaním rozvoja alebo využívaním jadrovej energie vrátane výroby elektrickej energie, aby sa zabezpečila skutočná nezávislosť od nenáležitého vplyvu pri prijímaní regulačných rozhodnutí. 

3. Členské štáty zabezpečia, aby mal príslušný regulačný orgán právomoci a ľudské a finančné zdroje potrebné na plnenie svojich povinností súvisiacich s vnútroštátnym rámcom uvedeným v článku 4 ods. 1, pričom bezpečnosť musí mať náležitú prioritu.“

3. Vnútroštátna legislatívna úprava existencie, kompetencií a rozhodovacích činností ÚJD SR

ÚJD SR bol pôvodne zriadený zákonom č. 2/1993 Z. z. s účinnosťou od 1. 1. 1993  ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru a zároveň ako nástupnícky orgán v SR po pôvodnom orgáne s výlučnou federálnou právomocou v ČSFR – Československej komisii pre atómovú energiu. 
V súčasnosti je rámcovo existencia a pôsobnosť ÚJD SR vymedzená v § 29 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej  štátnej správy v znení neskorších predpisov ako ústredného orgánom štátnej správy pre oblasť jadrového dozoru.
Bližšie a konkrétnejšie je potom jeho pôsobnosť a právomoc vymedzená najmä v § 4 zákona č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Uvedený zákon je možné zároveň označiť za vôbec ťažiskový právny predpis pre oblasť dozoru nad jadrovou bezpečnosťou, ako aj pre mierové využívanie jadrovej energie celkovo. Zo statusovo              - právneho hľadiska ÚJD SR je nevyhnutné spomenúť aj § 121 ods. 2 písm. e) zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, podľa ktorého je ÚJD SR aj iným stavebným úradom pre stavby jadrových zariadení a stavby súvisiace s jadrovými zariadeniami od etapy stavebného povoľovania. Posledný Štatút ÚJD SR bol schválený uznesením vlády SR č. 341/2005 zo 4. mája 2005. 
 	Podľa zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov je ÚJD SR ústredným orgánom štátnej správy. Zákon č. 575/2001 Z. z. upravuje rámcovo aj jeho pôsobnosť, a to tak, že vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení a nad jadrovými materiálmi a plní aj ďalšie úlohy  ustanovené týmto zákonom a inými zákonmi pre ústredné orgány štátnej správy. Podľa § 37 zákona č. 575/2001 Z. z. úrad zabezpečuje aj náležitú právnu úpravu vecí patriacich do jeho pôsobnosti, pripravuje návrhy zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov.

	Podľa atómového zákona ÚJD SR vykonáva štátny dozor

•	nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení,
•	v oblasti využívania jadrovej energie, 
•	pri fyzickej ochrane a havarijnom plánovaní,
•	pri kontrole plnenia povinností podľa atómového zákona,
•	pri kontrole plnenia podmienok podľa úradom vydaných povolení. 

ÚJD SR vydáva v rozsahu ustanovenom atómovým zákonom rozhodnutia, ktorými povoľuje výkon zákonom ustanovených činností, vydáva súhlas na zákonom ustanovené úkony, schvaľuje zákonom ustanovené požiadavky alebo dokumentáciu a ukladá prevádzkovateľom povinnosti, opatrenia alebo sankcie.

	Atómový zákon upravuje aj rozsiahlu pôsobnosť ÚJD SR na úseku informácií o zákonom ustanovených skutočnostiach, vedenie štátnej evidencie a medzinárodnej spolupráce.

	Zákon č. 541/2004 Z. z. obsahuje aj celý rad splnomocňovacích ustanovení pre ÚJD SR na vydanie všeobecne záväzných právnych predpisov na vykonanie tohto zákona.

	ÚJD SR je služobným úradom pre vykonávanie štátnej služby štátnych zamestnancov, zamestnávateľom pre zamestnancov vykonávajúcich práce vo verejnom záujme a v iných pracovnoprávnych vzťahoch. ÚJD SR je právnická osoba, v právnych vzťahoch vystupuje vo svojom mene. Sídlom úradu je Bratislava. ÚJD SR má dislokované pracovisko v Trnave a lokalitných inšpektorov v Jaslovských Bohuniciach a v Mochovciach.

Ako už bolo uvedené, základné ciele dozorného orgánu z pohľadu medzinárodného spoločenstva sú ustanovené cez ťažiskové činnosti. V nasledovnom texte sú rozobraté jednotlivé činnosti z pohľadu plnenia jednotlivých cieľov. Keďže výkon dozoru nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení a s tým súvisiacich aktivít je súhrnom zložitých, vzájomne prepojených a ovplyvňujúcich činností. Pri dozorovaní jadrových zariadení vo všeobecnosti, ako aj pri licenčnom procese konkrétnejšie, ide o nezávislé posudzovanie a hodnotenie zložitých vzťahov a vzájomného pôsobenia viacerých prvkov, a to každého jednotlivo a zároveň v ich vzájomných súvislostiach, ako je technika (hardvér a automatické riadenie technologických procesov) – organizácia (riadenie, zodpovednosti, systém manažérstva kvality) – ľudia (kvalifikácia, vedomosti, zručnosti, skúsenosti) – kultúra bezpečnosti (psychologické postoje vedenia a jednotlivcov a vnútorné presvedčenie) – dokumentácia (nevyhnutná činnosť evidencie všetkých procesov ako zdroj informácií a odhaľovania príčin prípadných negatívnych udalostí a javov vo všeobecnosti). Tieto jednotlivé prvky musia byť dozorované komplexne, vo vzájomných súvislostiach a pri podchytení ich vzájomných interakcií. Preto nie je možné jednotlivé dozorné aktivity umelo separovať alebo niektorú činnosť úplne vynechať. Navyše jadrová bezpečnosť nie je binárna kategória, pri ktorej možno rigorózne vyslovovať jej existenciu alebo neexistenciu. Pri jadrovej bezpečnosti je objektívne nevyhnutné skôr sledovať trendy, rizikové faktory, pravdepodobnosť výskytu vnútorných a vonkajších javov významne negatívne ovplyvňujúcich jadrovú bezpečnosť, existenciu a pripravenosť systémov na elimináciu nežiaducich následkov, pokiaľ už k nejakej udalosti dôjde a pod.   

ÚJD SR preto v záujme plnenia základných cieľov a činností dozorného orgánu predpokladaných medzinárodným spoločenstvom na úseku:   
•	tvorby, predkladania a v určitej úrovni definitívneho schvaľovania legislatívy jadrovej   bezpečnosti a súvisiacej legislatívy,
•	na základe všeobecných a spoločných ustanovení zákona č. 575/2001 Z. z., ktoré sú prierezové pre všetky ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy (§ 35 a nasl.) sa stará o náležitú právnu úpravu vecí patriacich do jeho pôsobnosti v oblasti dozoru nad jadrovou bezpečnosťou, jadrovými materiálmi, rádioaktívnymi odpadmi, vyhoretým jadrovým palivom, havarijným plánovaním, fyzickou ochranou jadrových zariadení a jadrových materiálov a ostatnými otázkami spojenými s mierovým využívaním jadrovej energie. Tvorí a predkladá návrhy zákonov (atómový zákon č. 541/2004 Z. z.) a pripravuje a vydáva návrhy vykonávacích vyhlášok k atómovému zákonu (13 vyhlášok od 46/2006 Z. z. po 58/2006 Z. z.), na čo má splnomocnenie vo viacerých ustanoveniach atómového zákona. V súlade s medzinárodnou dobrou praxou vypracováva aj tzv. bezpečnostné návody, ako odporúčacie technické dokumenty, ktoré sú pre držiteľa príslušného povolenia praktickou príručkou, resp. vodidlom, ako po technickej stránke naplniť všeobecne ustanovené bezpečnostné požiadavky. 

Výstupy: 
•	Zákon č. 541/2004 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie (atómový zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov; naposledy novelizovaný zákonom č. 145/2010 Z. z.
•	Vyhláška ÚJD SR č. 46/2006 Z. z. o špeciálnych materiáloch a zariadeniach, ktoré spadajú pod dozor Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky
•	Vyhláška ÚJD SR č. 47/2006 Z. z. o podrobnostiach o maximálnych limitách množstiev jadrových materiálov a rádioaktívnych odpadov, pri ktorých sa nepredpokladá vznik jadrovej škody 
•	Vyhláška ÚJD SR č. 48/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o spôsobe ohlasovania prevádzkových udalostí a udalostí pri preprave a podrobnosti zisťovaní ich príčin
•	Vyhláška ÚJD SR č. 49/2006 Z. z. o periodickom hodnotení jadrovej bezpečnosti  
•	Vyhláška ÚJD SR č. 50/2006 Z. z,. ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení pri ich umiestňovaní, projektovaní, výstavbe, uvádzaní do prevádzky, prevádzke, vyraďovaní a pri uzatvorení úložiska, ako aj kritériá pre kategorizáciu vybraných zariadení do bezpečnostných tried
•	Vyhláška ÚJD SR č. 51/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na zabezpečenie fyzickej ochrany
•	Vyhláška ÚJD SR č. 52/2006 Z. z. o odbornej spôsobilosti
•	Vyhláška ÚJD SR č. 53/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách pri nakladaní s jadrovými materiálmi, rádioaktívnymi odpadmi a vyhoretým jadrovým palivom
•	Vyhláška ÚJD SR č. 54/2006 Z. z. o evidencii a kontrole jadrových materiálov a o oznamovaní vybraných činností
•	Vyhláška ÚJD SR č. 55/2006 Z. z. o podrobnostiach v havarijnom plánovaní pre prípad nehody alebo havárie
•	Vyhláška ÚJD SR č. 56/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách na dokumentáciu systému kvality držiteľa povolenia, ako aj podrobnosti o požiadavkách na kvalitu jadrových zariadení, podrobnosti o požiadavkách na kvalitu vybraných zariadení a podrobnosti o rozsahu ich schvaľovania
•	Vyhláška ÚJD SR č. 57/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o požiadavkách pri preprave rádioaktívnych materiálov
•	Vyhláška ÚJD SR č. 58/2006 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o rozsahu, obsahu a spôsobe vyhotovovania dokumentácie jadrových zariadení potrebnej k jednotlivým rozhodnutiam

•	Vyše 40 doteraz vydaných bezpečnostných návodov série BNS  

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk, www.zbierka.sk), 

•	posudzovacej, hodnotiacej, rozhodovacej činnostiť vo vzťahu ku všetkým druhom dokumentácie potrebnej na licenčnú činnosť vo vzťahu k jadrovým zariadeniam
•	vykonáva štátny dozor nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení,
•	vykonáva štátny dozor v oblasti využívania jadrovej energie, pri fyzickej ochrane a pri havarijnom plánovaní,
•	vydáva fyzickým osobám alebo právnickým osobám súhlas alebo povolenie na využívanie jadrovej energie, kontroluje plnenie podmienok súhlasu alebo povolenia a súhlas alebo povolenie zrušuje,
•	schvaľuje na účely havarijného plánovania veľkosť oblasti ohrozenia alebo spoločnej oblasti ohrozenia jadrovým zariadením,
•	vykonáva pôsobnosť stavebného úradu pre stavby jadrových zariadení, 
•	vedie štátny systém evidencie jadrových materiálov, špeciálnych materiálov a zariadení,
•	schvaľuje
•	typy prepravných zariadení na prepravu rádioaktívnych materiálov,
•	 dokumentáciu systému kvality žiadateľov o povolenie a držiteľov povolenia, 
•	požiadavky na kvalitu jadrových zariadení, kategorizáciu vybraných zariadení do bezpečnostných tried a požiadavky na kvalitu vybraných zariadení,
•	systém odbornej prípravy zamestnancov držiteľov povolenia,
•	program prípravy vybraných zamestnancov,
•	predbežný plán fyzickej ochrany a plán fyzickej ochrany,
•	predbežné vnútorné havarijné plány a vnútorné havarijné plány,
•	 predbežné limity a podmienky bezpečnej prevádzky a limity a podmienky bezpečnej prevádzky,
•	limity a podmienky bezpečného vyraďovania,
•	program uvádzania jadrového zariadenia do prevádzky členený na etapy,
•	hranice jadrového zariadenia a ich zmeny, 
•	veľkosť oblasti ohrozenia alebo spoločnej oblasti ohrozenia jadrovým zariadením a jej zmeny,
•	realizáciu zmien ovplyvňujúcich jadrovú bezpečnosť,
•	určuje
•	nového držiteľa povolenia na nakladanie s jadrovými materiálmi a s rádioaktívnymi odpadmi, pri ktorých nie je známy pôvodca alebo pôvodca nie je schopný s jadrovými materiálmi alebo s rádioaktívnymi odpadmi bezpečne nakladať,

•	povinnosť inému držiteľovi príslušného povolenia vstúpiť do práv a povinností týkajúcich sa bezpečného nakladania s jadrovými materiálmi, alebo s rádioaktívnymi odpadmi toho držiteľa povolenia, ktorého povolenie zaniklo vrátane možnosti čiastočného alebo úplného odobratia jadrových materiálov, alebo rádioaktívnych odpadov tomuto držiteľovi povolenia,
•	overuje
•	osobitnú odbornú spôsobilosť zamestnancov držiteľov povolení a vydáva, odoberá alebo odníma im preukazy o osobitnej odbornej spôsobilosti,

•	odbornú spôsobilosť zamestnancov držiteľov povolení na odbornú prípravu zamestnancov držiteľov povolení, ktorí vykonávajú odbornú teoretickú prípravu a výcvik na simulátore pre vybraných zamestnancov, a vydáva, odoberá alebo odníma im preukazy o odbornej spôsobilosti, 
•	posudzuje      
•	plány ochrany obyvateľstva krajov v oblasti ohrozenia, 
•	havarijne dopravné poriadky,
•	dokumentáciu, ktorá je potrebná na jednotlivé druhy súhlasov alebo povolení, a ktorú podľa atómového zákona neschvaľuje,
•	program prípravy odborne spôsobilých zamestnancov,
•	technické vybavenie špecializovaného zariadenia, 

•	vydáva súhlas na 
•	umiestnenie stavby jadrového zariadenia,
•	realizáciu zmien ovplyvňujúcich jadrovú bezpečnosť,  
•	vyňatie jadrového zariadenia z pôsobnosti atómového zákona,
•	rozriedenie a spotrebu jadrových materiálov,
•	jednotlivé etapy uvádzania jadrového zariadenia do prevádzky,
•	skúšobnú prevádzku jadrového zariadenia,
•	použitie nového typu jadrového paliva,
•	rozhoduje o tom
•	či ide o jadrové zariadenie,
•	či ide o zmeny na jadrových zariadeniach ohlasovacie alebo schvaľované, 
•	či ide o jadrový materiál, špeciálny jadrový materiál alebo zariadenie, 

     Výstupy: 
•	spravidla konštitutívne individuálne správne akty – rozhodnutia ÚJD SR, ktorými sa udeľujú nové oprávnenia fyzickej osobe alebo právnickej osobe; všetky začaté, prebiehajúce a skončené správne konania sa uverejňujú na web stránke ÚJD SR s priamym prepojením na 24 - hodinovú elektronickú úradnú tabuľu prístupnú verejnosti bez nutnosti vstupu do budovy  

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk) 

•	výkonu inšpekčnej činnosti, vynucovanie práva, sankcionovanie,
•	ukladá     
•	znížiť výkon alebo pozastaviť prevádzku  alebo vyraďovanie jadrového zariadenia, alebo jeho výstavbu,
•	pozastaviť nakladanie s jadrovými materiálmi, s rádioaktívnymi odpadmi alebo s vyhoretým jadrovým palivom,
•	sankcie, v podobe najmä finančných sankcií, ktoré sú príjmom Národného jadrového fondu,
Výstupy: 
•	spravidla konštitutívne individuálne správne akty – rozhodnutia ÚJD SR, ktorými sa ukladajú nové povinnosti fyzickej osobe alebo právnickej osobe v podobe obmedzenia nadobudnutých oprávnení alebo v podobe povinnosti zaplatiť finančnú sankciu; všetky začaté, prebiehajúce a skončené správne konania sa uverejňujú na web stránke ÚJD SR s priamym prepojením na 24 - hodinovú elektronickú úradnú tabuľu prístupnú verejnosti bez nutnosti vstupu do budovy  

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk) 

•	vykonáva
•	na pracoviskách držiteľa povolenia, v jeho zariadeniach, objektoch inšpekčnú činnosť zameranú na zisťovanie skutočného stavu a jeho porovnanie s deklarovaným a požadovaným stavom; pri výkone inšpekčnej činnosti má všetky práva a povinnosti inšpektora, pričom dozorovaný subjekt je povinný poskytovať inšpektorom náležitú súčinnosť a podávať pravdivé vysvetlenia, 

Výstupy: 
•	spravidla záznamy alebo protokoly z inšpekcií; pokiaľ pri inšpekcii neboli zistené nedostatky (napr. nebol zistený nesúlad s požiadavkami zákona alebo vyhlášok je vypracovaný záznam; pokiaľ boli zistené nedostatky je vypracovaný protokol spolu s návrhom opatrení na odstránenie zisteného nežiaduceho stavu.
•	Väčšina inšpekčných činností je vykonávaná ako plánované inšpekcie, ktoré sú systematicky zoradené v inšpekčnom pláne na príslušný rok schvaľovanom ako príkaz predsedu. Tento plán je následne polročne vyhodnocovaný, kde sa sledujú najmä počty a trendy zistení pri jednotlivých oblastiach inšpekcií.   

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk) 

•	informovania verejnosti o aktivitách spojených s jadrovou bezpečnosťou,

•	predkladá správu o stave jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území SR a o svojej činnosti za uplynulý rok vláde SR a následne NR SR, jedenkrát ročne, vždy k 30. aprílu, 

•	informuje verejnosť o
•	nehodách a haváriách jadrových zariadení na území SR,
•	haváriách mimo územia SR,
•	závažných nedostatkoch zistených úradom v jadrových zariadeniach a opatreniach prijatých na ich odstránenie,
•	udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov okrem utajovaných skutočností podliehajúcich ochrane podľa osobitného predpisu,
•	ďalších skutočností týkajúcich sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení na území SR,

Výstupy: 
•	v prípade správy o stave jadrovej bezpečnosti a o činnosti ÚJD SR je predkladaný osobitný materiál každoročne na rokovanie vlády SR a následne na rokovanie NR SR; naposledy bola správa za rok 2009 vo vláde SR prerokovaná 26. apríla 2010,
•	v prípade informovania o udalostiach tlačové správy, správy na web stránke ÚJD SR, tlačové konferencie, výročná správa distribuovaná všetkým zainteresovaným subjektom,
•	webová stránka ÚJD SR informujúca verejnosť o všetkých významných činnostiach a rozhodnutiach ÚJD SR.

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk, www.vlada.gov.sk, ) 

•	tvorba, prehlbovanie a účasť na medzinárodnej spolupráci a plnenie štátnych záväzkov z medzinárodných zmlúv v oblasti jadrovej bezpečnosti, pomoc pri posilnení úrovne jadrovej bezpečnosti v menej rozvinutých krajinách v rámci medzinárodnej solidarity,

•	zabezpečuje medzinárodnú spoluprácu v oblasti pôsobnosti tohto zákona vrátane plnenia záväzkov SR vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv, ktorými je SR viazaná, ako aj plnenie funkcie styčného miesta a plní v rozsahu svojej pôsobnosti ďalšie oznamovacie povinnosti, 
•	informuje susedné štáty, Medzinárodnú agentúru pre atómovú energiu a Európsku komisiu, prípadne ďalšie orgány EÚ o nezákonnom zmocnení sa jadrových materiálov, rádioaktívnych žiaričov, nehodách a haváriách na jadrových zariadeniach na území SR a o udalostiach pri preprave rádioaktívnych materiálov na území SR,
•	najdôležitejšími medzinárodnými zoskupeniami a aktivitami, v ktorých ÚJD SR zastupuje SR, sú 
•	Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE – International Atomic Energy Agency vo Viedni ako špecializovaná organizácia OSN), 
•	Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj/Jadrová energetická agentúra (OECD/NEA – Organisation for Economic Cooperation and Development/Nuclear Energy Agency),   
•	Európska komisia,
•	Asociácia západoeurópskych dozorných orgánov nad jadrovou bezpečnosťou (WENRA – Western European Nuclear Regulators Association),
•	Prípravný výbor Organizácie Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBTO – The Comprehensive Nuclear-Test-Ban Treaty),
•	Posudzovacie zasadnutia k národným správam podľa Dohovoru o jadrovej bezpečnosti a podľa Spoločného dohovoru o bezpečnosti na nakladania s vyhoretým palivom a bezpečnosti nakladania s rádioaktívnymi odpadmi.

Výstupy: 
•	najmä uzavreté medzinárodné mnohostranné a dvojstranné zmluvy, realizácia finančne náročných rozvojových projektov, spravidla osobitné materiály do vlády SR, v ktorých ÚJD SR navrhuje postup konania na rokovaniach významných orgánoch, národné správy spracované v zmysle viacerých medzinárodných dohovorov, správy o priebehu a výsledkoch zasadnutí  a pod. (napr. Návrh na účasť delegácie Slovenskej republiky na 54. zasadnutí generálnej konferencie Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu vo Viedni v dňoch 20. – 24. septembra 2010, schválená uznesením vlády SR č. 582/2010 z 2. 9. 2010, Správa o priebehu a výsledkoch 54. zasadnutia generálnej konferencie Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu vo Viedni prerokovaná vládou SR 8. decembra 2010, Národná správa v zmysle Dohovoru o jadrovej bezpečnosti schválená uznesením vlády SR č. 531/2010 z 11. augusta 2010)  

•	plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva SR v EÚ
•	zabezpečuje úlohy vyplývajúce z ustanovení Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu ako primárneho práva EÚ,
•	zabezpečuje úlohy vyplývajúce zo sekundárnej legislatívy EÚ v nadväznosti na smernicu Rady 2009/71/Euratom,
•	zabezpečuje úlohy vyplývajúce z účasti v expertných a pracovných skupinách Rady EÚ a Európskej komisie ako napr.:
•	Poradná skupina štátnych dozorov nad jadrovou bezpečnosťou a jeho pracovné podskupiny (ENSREG),
•	Pracovné skupiny Rady – skupina pre atómové otázky (AQG) a skupina pre materiály a zariadenia dvojakého použitia (DUG),
•	Expertná skupina pre implementáciu nariadenia č. 300/2007, ktorým sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti.

Výstupy:
•	Medzirezortná koordinácia aktivít v pôsobnosti Zmluvy o založení európskeho spoločenstva pre atómovú energiu v súlade s UV č. 442/2006 a osobitne čl. 37, 43, 81, 103, ktorými sa na príslušné inštitúcie EÚ zasielajú správy a notifikačné listiny.
V rámci sekundárnej legislatívy sa pripravujú a zasielajú správy o stave implementácie príslušnej smernice. Ďalej sa pripravujú rámcové pozície SR k návrhom legislatívnych dokumentov EÚ,   napr. 
•	návrh smernice o nakladaní s rádioaktívnymi odpadom a vyhoretým palivom,
•	smernica Rady 2006/117/Euratom o dozore a kontrole pri preprave rádioaktívneho odpadu a vyhoretého jadrového paliva,
•	smernica Rady 2009/71/Euratom, ktorou sa zriaďuje rámec Spoločenstva pre jadrovú bezpečnosť jadrových zariadení). 
		
V rámci pôsobnosti v expertných skupinách sa spracovávajú pripomienky a stanoviská k nelegislatívnym dokumentom EÚ.

(Podrobnejšie www.ujd.gov.sk, www.vlada.gov.sk, ) 

	ÚJD SR vo všetkých svojich činnostiach uplatňuje organizačné princípy štátnej správy a také formy a metódy práce, ktoré smerujú k jej racionalizácii a zvyšovaniu účinnosti tým, že
a)	zabezpečuje odborný prístup k riešeniu problémov, ako aj systematickú kontrolu plnenia        úloh,
b)	úzko spolupracuje s ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy, s ktorými si vymieňa potrebné informácie a podklady a prerokúva s nimi opatrenia, ktoré sa ich týkajú,
c)	využíva podnety a skúsenosti miestnych orgánov štátnej správy,
d)	využíva poznatky vedeckých inštitúcií a výskumných pracovísk, zapája ich najmä do prác na riešení otázok koncepčnej povahy,
e)	účelne využíva prostriedky organizačnej a výpočtovej techniky a formy tímovej práce, 
f)	zavádza a prehlbuje interný systém zabezpečovania kvality.

Úsilie ÚJD SR v oblasti zavedenia, budovania a prehlbovania interného systému zabezpečovania kvality na základe medzinárodných štandardov (ISO 9000) bolo korunované významným úspechom, keď v roku 2007 prevzala predsedníčka ÚJD SR z rúk prezidenta SR Národnú cenu za kvalitu v kategórii orgánov verejnej správy.

4. Financovanie ÚJD SR
V prechodnom období po vzniku SR  medzinárodná spolupráca výrazne prispela k  vybudovaniu dozorného rámca a umožnila rýchlu implementáciu medzinárodnej praxe a skúseností.   Po vstupe SR do OECD a EÚ boli pozastavené viaceré formy podpory pre ÚJD SR, čo s ďalšími skutočnosťami súvisiacimi s transformáciou spoločnosti spôsobilo, že už od roku 2003 sa ÚJD SR začal veľmi vážne zaoberať myšlienkou čiastočnej alebo úplnej zmeny spôsobu financovania. Táto úvaha bola nevyhnutná, keďže akútne hrozilo, a v súčasnosti napriek určitým nápravám stále hrozí riziko straty odborných kompetencií dozorného orgánu v oblasti jadrovej bezpečnosti. 

ÚJD SR je podľa § 35 ods. 1 zákona č. 575/2001 Z. z. právnickou osobou a v súlade so zákonom č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je kapitolou, ktorá je svojimi príjmami a výdavkami zapojená na štátny rozpočet. 

Tento filozofický princíp zostal zachovaný aj pri predkladaní koncepčného materiálu – „Návrh alternatívneho financovania ÚJD SR čiastočne z iných zdrojov ako výlučne zo zdrojov štátneho rozpočtu“. Vláda uvedenému materiálu vyslovila podporu a svojím uznesením č. 204/2006 z 1. marca 2006 tento model schválila. Podstata zmeny spočívala v tom, že do štátneho rozpočtu pribudli osobitné príspevky na výkon štátneho dozoru zo strany držiteľov rôznych druhov povolení vydaných ÚJD SR na základe atómového zákona. Výška a spôsob výpočtu týchto príspevkov je odlíšený v závislosti od vecného obsahu povolenia, ako aj od druhu, typu a etapy existencie jadrového zariadenia, resp. inej činnosti spadajúcej pod pojem „využívanie jadrovej energie“. Takto získané príspevky na výkon štátneho dozoru sú potom pri tvorbe štátneho rozpočtu rozpočtované v kapitole ÚJD SR jednak na strane príjmov, ako aj na strane výdavkov. 

To znamená, že systém financovania zo štátneho rozpočtu sa filozoficky nezmenil, ale zmenili sa objemy zdrojov plynúce do štátneho rozpočtu a zároveň účelovo určené, zvýšila sa adresnosť zaplatených príspevkov a následne ich použiteľnosť výlučne na zabezpečenie výkonu dozorných činností a ušetrili sa zdroje „klasického štátneho rozpočtu“ získané najmä všeobecnými daňovými príjmami. Inými slovami zabezpečila sa účelovosť platieb podľa princípu „platí najmä ten, pre koho, resp. z dôvodu koho a akej činnosti takýto úrad musí existovať“.  

Základným princípom modelu alternatívneho financovania bolo zabezpečenie eliminácie kritického nedostatku finančných zdrojov transparentným spôsobom pre výkon dozorných činností a zabezpečenie uhrádzania časti nákladov prevádzkovateľom jadrových zariadení.

Cieľmi alternatívneho financovania boli:
1)	odstránenie kritického nedostatku finančných prostriedkov pre výkon dozorných činností nad jadrovou bezpečnosťou bez zvýšenia nárokov na štátny rozpočet dovtedajším spôsobom klasického rozpočtového procesu,
2)	zabezpečenie zvýšených prostriedkov na udržanie odbornej kvalifikácie zamestnancov úradu a ich stabilizáciu,
3)	eliminácia kritického nedostatku finančných prostriedkov pre bezpečnostný výskum bez zvýšenia nárokov na štátny rozpočet dovtedajším spôsobom klasického rozpočtového procesu,
4)	zníženie celkových nárokov na štátny rozpočet získaním iných vonkajších zdrojov,
5)	optimalizácia počtu zamestnancov v súlade s medzinárodnými odporúčaniami,
6)	zvýšenie prehľadu finančných tokov financovania úradu,
7)	zavádzanie trhových vzťahov pri zachovaní verejnej kontroly financovania úradu,
8)	flexibilná regulácia rozpočtu úradu podľa trendu programov (rozširovanie, zúženie) využívania jadrovej energie,
9)	zavádzanie vzťahu a previazanosti rozpočtu s poskytovanými službami pre dozorované subjekty  a  pre kľúčové zainteresované strany (tzv. “stakeholders“, obyvateľstvo, vláda).

Legislatívna úprava tohto strategického koncepčného dokumentu potom bola vykonaná zákonom č. 94/2007 Z. z. a s účinnosťou od 1. 1. 2008 sa začal model alternatívneho financovania ÚJD SR uplatňovať v praxi. 

Filozofia príspevkov na výkon štátneho dozoru bola pôvodne pripravovaná a vyčísľovaná v roku 2005 a následne schválená uznesením vlády SR č. 204/2006 zo dňa 01. 03. 2006. V čase tvorby pôvodnej koncepcie nebolo možné detailne postihnúť búrlivý rozvoj jadrových aktivít, o ktorých sa rozhodlo až neskôr. 

Z vyššie spomenutých dôvodov pôvodný stav vo finančných možnostiach ÚJD SR už nebol vyhovujúci a neodrážal trend potrieb za posledných 5 rokov.

SR nemohla splniť uvedené povinnosti členského štátu EÚ bez ďalšieho posilnenia finančných zdrojov ÚJD SR, smerujúceho k stabilizácii zamestnancov, možnosti zlepšenia technického vybavenia a realizácii viacerých nevyhnutných komerčných zákaziek súvisiacich s posudzovaním dokumentácie v licenčnom procese a súvisiacich s úlohami RVT.
Posledná zmena vo výške financovania ÚJD SR súvisí s časovým odstupom a ekonomicko-spoločenským vývojom za obdobie od tvorby pôvodného materiálu v roku 2005 po obdobie, v ktorom sa navrhlo, aby boli zmeny účinné. V súvislosti s dôvodmi uvedenými vyššie, je potrebné pripomenúť, že pôvodný koncepčný materiál o alternatívnom financovaní ÚJD SR bol spracovávaný v roku 2005 a zohľadňoval úroveň cien na trhu v tomto období, úroveň platových náležitostí porovnateľných zamestnaneckých pozícií v jadrovom komerčnom sektore pred privatizáciou, úroveň hodinových sadzieb komerčných výskumných organizácií v jadrovej oblasti, hoci potreby ÚJD SR na výkon dozornej činnosti boli realizované v nasledujúcich rokoch 2007, 2008, 2009 v reálnych rastúcich cenách (najmä také služby ako externé posudzovanie dokumentácie držiteľov povolení, odborné stanoviská a posudky expertných organizácií v oblasti hodnotenia jadrovej bezpečnosti, úlohy rozvoja vedy a techniky realizované komerčnými subjektmi). Jedným z hlavných motívov ÚJD SR pri tvorbe a predkladaní koncepčného materiálu v roku 2005 bolo zlepšiť mzdové ohodnotenie ťažiskových zamestnancov ÚJD SR nepostrádateľných pre výkon všetkých jeho dozorných činností na čiastočne porovnateľnú úroveň mzdového ohodnotenia zamestnancov v jadrovom komerčnom sektore. 
Kým v roku 2005 boli tieto ambície aspoň v predstavách a zámeroch ÚJD SR čiastočne naplnené, v ďalších rokoch, najmä po privatizácii Slovenských elektrární, a. s., talianskym investorom ENEL, SpA, sa nožnice mzdového ohodnotenia začali prudko otvárať a dynamika rastu mzdového ohodnotenia v jadrovej časti Slovenských elektrární, a. s. je taká progresívna, že pri stave alternatívneho financovania ÚJD SR, ak by zostal bezo zmeny, tak ohodnotenie zamestnancov ÚJD SR v porovnaní so zamestnancami jadrovej časti celého portfólia SE, a. s., (resp. JAVYS-u, a. s.) sa dostane v krátkom čase, resp. už sa dostáva do ešte väčšieho nepomeru v neprospech ÚJD SR, ako tomu bolo v roku 2005.
Ďalším neopomenuteľným dôvodom na bezpodmienečnú stabilizáciu zamestnancov ÚJD SR je zúfalý nedostatok mladých technických kádrov, absolventov technických, resp. prírodovedných vysokých škôl príslušného zamerania, spôsobilých v dohľadnom čase nahradiť prirodzený odchod vysokokvalifikovaných odborníkov a pokryť personálne potreby prevádzkovateľa jadrových zariadení, výskumu, vedy a dozoru v jadrovej problematike. Tento neutešený stav skonštatovali a vyzvali na urýchlené riešenie aj premiéri Českej republiky a Slovenskej republiky na Európskom jadrovom fóre v Prahe v máji 2009.
V neposlednom rade je potrebné spomenúť, že zákonné povinnosti čo do výšky príspevkov a možnosti následného čerpania rozpočtu ÚJD SR neboli menené od roku 2005 a boli  navrhované na zmenu od 1. 4. 2010 (nakoniec boli schválené zákonom č. 120/2010 Z. z. od 1. 5. 2010). To znamená rozdiel medzi spomenutými časovými míľnikmi je takmer 5 rokov, počas ktorého neboli zohľadnené inflačné trendy, fluktuácia, zmeny na trhu (pracovnom, služieb), privatizácia a pod.
Avšak definitívnym rozhodnutím a schválením dostavby AE Mochovce 3,4 v roku 2008, schváleného ideového zámeru na výstavbu nového jadrového zdroja v lokalite Jaslovské Bohunice v roku 2009, budúcou výstavbou Integrálneho skladu rádioaktívnych odpadov a súbežného postupného prechodu AE Bohunice V-1 z etapy prevádzky do I. etapy vyraďovania sa situácia diametrálne zmenila. Očakávanými aktivitami v jadrovom priemysle sú kladené na dozorný orgán nesmierne personálne, časové a technické nároky pri posudzovaní a hodnotení dokumentácie. Veľký rozsah týchto činností musí ÚJD SR pokryť vlastnými trvalými zamestnancami, ale ešte väčší rozsah činností musí byť pokrytý úlohami rozvoja vedy a techniky a zákazkami zadávanými komerčným subjektom.
Úplne na záver je potrebné dodať, že niektoré členské štáty EÚ s porovnateľným jadrovým programom a s porovnateľnými jadrovými projektmi do budúcna (Česko – AE Temelín, Fínsko – AE Olkiluoto) pristúpili k razantným jednorazovým opatreniam smerujúcim k personálnemu a finančnému posilneniu dozoru, a to dokonca z čisto verejných zdrojov.  
Súčasťou čiastočnej zmeny financovania v roku 2010 bola aj nevyhnutná úprava existujúceho právneho stavu vo vzťahu k terajším držiteľom povolení, ktorá vychádzala z praktického používania relevantných zákonných ustanovení a úpravy niektorých nedostatkov, ktoré boli odhalené až v aplikačnej praxi. 
Výsledkom uvedených zmien je právna úprava novelizovaná naposledy zákonom č. 120/2010 Z. z. a s účinnosťou od 1. 5. 2010, keď bola výška príspevkov a čiastočne aj spôsob ich výpočtu upravený.
ÚJD SR je gestorom platieb do vybraných medzinárodných vládnych organizácií. Ide konkrétne o uznesenie vlády SR č. 253/2006, ktorým došlo k decentralizácii týchto platieb a ÚJD SR bol poverený úhradou platieb do MAAE, Prípravného výboru CTBTO a OECD/NEA. ÚJD SR si doteraz túto úlohu plnil a uhrádzal všetky príspevky v plnej výške z finančných prostriedkov pôvodne pridelených Ministerstvom financií SR. V tejto súvislosti je potrebné však konštatovať, že v súčasnom období sú platby do spomenutých medzinárodných organizácií hradené z objemu finančných prostriedkov určených na zabezpečenie výkonu dozorných činností.
	Pokiaľ ide o spôsob financovania, celkový objem finančných prostriedkov, ktoré po zmene modelu má ÚJD SR k dispozícii a jeho porovnateľnosť s inými systémami, je možné vo všeobecnosti konštatovať uspokojenie v porovnaní so stavom, ktorý bol definovaný a zaužívaný pred rokom 2008. Životaschopnosť a akceptovateľnosť tohto systému dokazuje aj skutočnosť, že aj v porovnateľnom štáte EÚ – v Českej republike v súčasnosti pristupujú prostredníctvom novely atómového zákona č. 18/1997 Sb. v znení neskorších predpisov k zavedeniu viaczdrojového financovania a jedným z príkladov na zmenu právnej úpravy je najmä slovenský model.
	
Napriek nesporným výhodám nového modelu, predsa ešte nedosahuje pokrytie všetkých aktivít. V súčasnosti sú totiž povinnosti platenia príspevkov orientované na existujúcich držiteľov povolení. Absentuje však právna úprava príspevkovými povinnosťami zaťažiť ešte len budúcich držiteľov povolení, čo je signifikantné práve pri úplne nových projektoch (najmä v etape feasibility study, v etape procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie, resp. v etape umiestňovania a následného stavebného povoľovania). V týchto prípadoch jednoznačne ide o rozloženie a úhradu nákladov vzniknutých dozornému orgánu už v etape posudzovania dokumentácie žiadateľa (najmä v prípadoch nových, prototypových, doteraz nelicencovaných zariadení), ktorý ešte len smeruje k vydaniu povolenia. Rôzne štáty sú v rôznych etapách na rôznom stupni vývoja, avšak spoločným menovateľom je, že komerčný sektor, ktorý je reprezentovaný najmä žiadateľom o príslušný druh rozhodnutia štátneho orgánu, je uzrozumený s povinnosťou podieľať sa finančne na nákladoch dozorného orgánu spojených s posudzovaním žiadosti a rozsiahlej dokumentácie.  
	
	Jedným z esenciálnych predpokladov fungovania modelu alternatívneho financovania je skutočnosť, že držiteľ povolenia podľa atómového zákona je s takouto povinnosťou finančného prispievania na výkon štátneho dozoru vnútorne uzrozumený a je pre neho akceptovateľná a racionálne zdôvodniteľná. Takéto parametre povinnosti je možné dosiahnuť, pokiaľ sú splnené nasledovné kritériá:

a) adresnosť – príspevky na výkon štátneho dozoru platené držiteľmi povolenia podľa atómového zákona sú určené a použité na vymedzené činnosti štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou a nie sú používané na iné, s jadrovou bezpečnosťou nesúvisiace aktivity štátu. V opačnom prípade by mohol dozorovaný subjekt zaťažený príspevkovou povinnosťou argumentovať, že ide o dodatočné dvojité zdanenie a neúčelné použitie verejných prostriedkov, resp. použitie v rozpore s pôvodným cieľom,

b) adekvátnosť, racionalita a proporcionalita – príspevky na výkon štátneho dozoru musia byť svojou výškou a použitím priamo úmerné tomu, aký program komerčný jadrový sektor chce realizovať a aké tomu zodpovedajú hodnotiteľské, posudzovateľské a inšpekčné aktivity dozorného orgánu. Aj keď je neľahké určiť percentuálne, osobočasové alebo dokonca nominálne vyčíslenie nákladov na niektoré projekty, dá sa určitou extrapoláciou rozumne zdôvodniteľne vyjadriť aspoň odhadovaný pomer medzi vynaloženými nákladmi a náročnosťou a výsledkami práce dozorného orgánu. Výsledkom by v konečnom dôsledku malo byť vlastne vnútorné uspokojenie a sebareflexia dozorovaného subjektu, ak prostredníctvom výsledkov práce dozorného orgánu v podobe kladného rozhodnutia alebo naopak včasného odhalenia nedostatkov pocíti vlastnú satisfakciu, že navrhované technické riešenie je správne alebo naopak nie je správne aj z pohľadu nezávislého orgánu,

c) pozitívny vplyv na dobré meno prevádzkovateľa – každý komerčný subjekt pôsobiaci v jadrovej energetike (vzhľadom na to, že počet týchto subjektov je objektívne obmedzený a relatívne nízky) má záujem ďalej sa na trhu rozvíjať len za predpokladu, že získa čo najviac pozitívnych reakcií od nezávislého dozorného orgánu. Keďže na obidvoch stranách, či už na prevádzkovateľskej, ale aj na dozornej, existujú rôzne medzinárodné združenia (napr. WANO, WENRA), kde sa pozitívne, ale aj negatívne skúsenosti šíria veľmi rýchlo, obaja kľúčoví hráči zvážia korektnosť a vyváženosť svojich vzájomných vzťahov. Príslušný držiteľ povolenia na aktivity v jadre totiž veľmi dobre vie, že jeho akceptovateľnosť ako dodávateľa, zmluvného partnera, alebo výlučného prevádzkovateľa na jadrovom trhu v rámci Európy, ale aj sveta, do vysokej miery závisí aj od referencií dozorného orgánu. 

	ÚJD SR vyjadruje svoje presvedčenie, že po doterajších praktických skúsenostiach z uplatňovania alternatívneho financovania sú všetky vyššie spomenuté atribúty splnené a neodporúča zabehnutý systém meniť ani ho modifikovať spôsobom, ktorý by mohol niektorú zložku narušiť.

5. Externé posúdenia činností ÚJD SR
V rámci tejto analýzy je nevyhnutné zdôrazniť, že postavenie a činnosť ÚJD SR nie je len logickým vyústením domácich aktivít jeho vrcholných predstaviteľov a všetkých ostatných zamestnancov. V rámci medzinárodného spoločenstva, v ktorom sa ÚJD SR svojím zameraním pohybuje, existuje prepracovaný systém posudzovania dozorných orgánov.
Tento systém medzinárodného posúdenia činnosti dozorných orgánov bol vytvorený v rámci rôznorodých aktivít MAAE v technickej spolupráci. Medzinárodné posúdenie sa vykonalo formou tzv. IRRT – International Regulatory Review Team misie, t. j. prostredníctvom medzinárodného posúdenia skupinou medzinárodných odborníkov pracujúcich pod gesciou MAAE. Výsledky takejto misie sú oficiálne prerokované posudzovaným a hodnoteným dozorným orgánom a po schválení vrcholovým vedením MAAE sú členskému štátu zasielané vo forme oficiálnej správy so závermi a odporúčaniami na prípadné vylepšenie stavu. 
ÚJD SR bol podrobený takémuto posúdeniu celkovo dva razy. Prvý raz v roku 1998, po piatich rokoch svojej existencie, a druhý raz v roku 2002. O oboch misiách bola informovaná vláda SR, naposledy v roku 2003, keď uznesením vlády SR č. 442/2003 z 5. júna 2003 vláda SR zobrala na vedomie Informáciu o záveroch medzinárodného posúdenia výkonu štátneho dozoru nad jadrovou bezpečnosťou v SR misiou MAAE.
Oficiálna správa spracovaná MAAE konštatovala v zásade štandardné etablovanie a fungovanie dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou. Konštatovala tiež, že ÚJD SR vykonáva svoju činnosť v súlade so štandardmi a odporúčaniami MAAE. Z odporúčaných opatrení do budúcna je možné spomenúť, že SR by mala vhodnými opatreniami zabrániť duplicite, resp. vynechaniu niektorých dozorných činností pri dozorovaní jadrovej bezpečnosti a radiačnej ochrany vhodnou spoluprácou medzi ÚJD SR a Ministerstvom zdravotníctva SR a rovnako pri dozorovaní bezpečnosti vyhradených technických zariadení v jadrových zariadeniach a vybraných zariadení v jadrových zariadeniach vhodnou spoluprácou medzi ÚJD SR a NIP. Uvedené opatrenia sa bezodkladne realizovali podpísaním dohôd o spolupráci a súčinnosti pri výkone kontrolnej činnosti medzi uvedenými štátnymi orgánmi.
Systém medzinárodného posúdenia dozorných činností v priebehu času podľahol určitým zmenám a v súčasnosti už funguje pod skratkou IRRS – International Regulatory Review Service. Obsahové zameranie, priebeh a proces posudzovania a proces doručovania záverov však zostáva v zásade zachovaný, rozšírenie spočíva najmä v zameraní sa aj na vnútorný systém zabezpečovania kvality. Na pozvanie ÚJD SR je najbližšia takáto misia pripravovaná na II. polrok 2012.   
Model IRRS sa natoľko osvedčil, že ho preberá prostredníctvom spolupráce s MAAE do budúcnosti aj Európska komisia. Právny základ v EÚ na takúto misiu vytvára práve čl. 9 ods. 3 smernice 2009/71/Euratom, ktorý ustanovuje: „S cieľom neustále zvyšovať jadrovú bezpečnosť zabezpečia členské štáty aspoň raz za desať rokov pravidelné sebahodnotenie svojich vnútroštátnych rámcov a príslušných regulačných orgánov a pozvú misiu na medzinárodné partnerské posúdenie relevantných častí svojich vnútroštátnych rámcov a/alebo orgánov. Výsledky akýchkoľvek partnerských hodnotení sa oznamujú členským štátom a Komisii.“ Keďže lehota na transpozíciu smernice je stanovená na 22. júl 2011 a mala by byť dodržaná desaťročná lehota na uskutočnenie misie, dá sa predpokladať, že medzinárodnú misiu, ktorá príde posúdiť uplatňovanie predmetnej smernice a činnosť dozorného orgánu, je možné očakávať najneskôr v roku 2021.
Z uvedených príkladov je zrejmé, že činnosť ÚJD SR bola aj v minulosti a bude aj v budúcnosti, dokonca viacnásobne z dvoch rôznych inštitúcií, konfrontovaná externými zahraničnými misiami, ktoré činnosť ÚJD SR monitorovali, posudzovali a hodnotili prostredníctvom plnenia požiadaviek medzinárodného spoločenstva, ako aj požiadaviek EÚ. 

Závery:
	ÚJD SR dôsledne analyzoval všetky svoje vykonávané činnosti a zosumarizoval ich v jednotlivých bodoch tohto materiálu. Pri svojej analýze bol vedený cieľom vyjadreným v UV č. 805/2010, ktorým je zvýšenie efektívnosti fungovania verejného sektora a zlepšenie stavu verejných financií tak, aby bolo možné pri tvorbe rozpočtu na rok 2012 postupovať už vysoko zodpovedne po cieľavedome identifikovaných zmenách a redukciách. 

Na základe vykonanej analýzy a skutočností uvedených vyššie v materiáli, je možné sformulovať nasledovné závery, ktoré tvoria aj východisko k  návrhu uznesenia vlády SR. Vo všeobecnosti je možné konštatovať, že ÚJD SR nenašiel vo svojej činnosti také funkčné, personálne a finančné rezervy, ktoré by bolo možné označiť ako nadbytočné a zrušiť bez náhrady v záujme zlepšenia fungovania verejného sektora a úspory verejných financií. Tiež je potrebné zdôrazniť, že dozorná pôsobnosť ÚJD SR sa vzťahuje v podmienkach SR na obmedzený počet subjektov (v zásade na dva – Slovenské elektrárne, a. s. a JAVYS, a. s.) a z tohto dôvodu akékoľvek prípadné zmeny v ÚJD SR nemôžu pozitívnym spôsobom ovplyvniť široký podnikateľský sektor, ale na druhej strane by mohli veľmi negatívne ovplyvniť práve tieto dva subjekty, navyše ťažiskové v jadrovej energetike.

1. ÚJD SR je vytvorený a etablovaný ako štandardný dozorný orgán nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení a svojím legislatívnym zakotvením, rozsahom činností, pôsobnosti a právomocí je porovnateľný s obdobnými dozornými orgánmi v porovnateľných členských štátoch Európskej únie vzhľadom na veľkosť, šírku, rozsah, záber a rôznorodosť jadrového programu. 

2. Štruktúra všetkých činností vykonávaných ÚJD SR ako dozorného bezpečnostno             - technického orgánu vo vzťahu ku všetkým držiteľom príslušných povolení vydaných podľa atómového zákona, ako aj súvisiacich medzinárodnopolitických, legislatívnych, preventívnych a informačných činností výlučne a špeciálne k jadrovej bezpečnosti, je nevyhnutná s cieľom bezpodmienečného presvedčenia širokej verejnosti, vlády SR, Národnej rady SR  a medzinárodného spoločenstva, že jadrová energia sa v SR využíva vo všetkých aspektoch výlučne na mierové účely. Zároveň je zabezpečené, že všetky činnosti v jadrovej energetike sú vykonávané bez výrazného negatívneho vplyvu na život a zdravie obyvateľstva, jeho majetok, ako aj životné prostredie v pomere k prospechu, ktorý z mierového využívania jadrovej energie pramení. Preto nie je možné žiadnu z doteraz vykonávaných činností zrušiť bez náhrady a z rovnakých bezpečnostných dôvodov a vzhľadom na charakter činností nie je vhodné a akceptovateľné presúvať ich výkon na súkromný sektor. 

3. Pokiaľ ide o financovanie činností ÚJD SR, výrazný krok smerom k transparentnosti, efektívnosti a eliminácii najkritickejšieho nedostatku finančných zdrojov, pri súčasnom výraznom odbremenení klasických verejných zdrojov (štátneho rozpočtu) vynakladaných na financovanie štátnych orgánov, bol vykonaný v dlhodobom predstihu pred súčasným návrhom opatrení, a to zavedením alternatívneho financovania ÚJD SR jeho schválením uznesením vlády SR č. 204/2006 z 1. marca 2006. Tento model je všeobecne akceptovateľný zo strany jadrového komerčného sektora a doteraz neboli zaevidované a nie sú predpokladané žiadne protesty voči tomuto fungujúcemu modelu. Avšak tento stav je vzájomne korektný a akceptovateľný zrejme len dovtedy, kým bude plne rešpektovaný princíp, že príspevky od držiteľov povolení podľa atómového zákona sú príjmom kapitoly ÚJD SR a následne vstupujú do príjmov štátneho rozpočtu a na druhej strane sú v rovnako plnej výške rozpočtované vo výdavkovej časti kapitoly ÚJD SR. Z toho vyplýva, že zlepšenie stavu verejných financií, čo je hlavným cieľom uznesenia vlády SR č. 805/2010, bolo vlastne zo strany ÚJD SR už v minulosti v predstihu vykonané a akýkoľvek pokus o modifikáciu tohto systému, či už z pohľadu parciálneho riešenia financovania alebo všeobecnejšieho širokospektrálneho riešenia pozície ÚJD SR ako ústredného orgánu štátnej správy, nielenže objektívne už nemôže priniesť žiadnu dodatočnú úsporu výdavkov (resp. zvýšenie príjmov) verejných financií, ale môže v krajnom prípade vyvolať dodatočné infraštrukturálne problémy v súvisiacich aspektoch jadrovej energetiky.

4. Okrem doterajšieho stavu na strane jadrového komerčného sektora, ktorý si vyžaduje existenciu a činnosť odborne vysoko fundovaného nezávislého dozorného orgánu nad jadrovou bezpečnosťou, je v pomerne krátkom časovom horizonte možno očakávať významné nové, resp. inovované jadrové aktivity. Prvou, v horizonte 3 – 4 rokov  realizovateľnou aktivitou, je dokončenie výstavby a uvádzanie do prevádzky AE Mochovce 3,4. Táto investícia je realizovaná zahraničným investorom ENEL SpA a už dnes, pri eskalácii stavebných prác si vyžaduje nebývalé pracovné nasadenie dozorného orgánu, ktoré sa exponenciálne zvýši pri uvádzaní tohto jadrového zariadenia do prevádzky. Druhou aktivitou, realizovateľnou v strednodobom horizonte 6 – 8 rokov, je realizácia umiestňovania a výstavby nového jadrového zdroja v lokalite Jaslovských Bohuníc spoločným česko-slovenským podnikom JESS, a. s. Napriek tomu, že v programovom vyhlásení vlády SR sa uvádza podpora tomuto projektu výlučne bez účasti verejných finančných zdrojov, z hľadiska bezpečnostného, dokumentačného a licenčného táto skutočnosť nezohráva významnú úlohu, keďže pre posudzovanie bezpečnostných otázok je irelevantný pôvod zdrojov, z ktorých sa bude investícia finančne vykrývať.  Oba spomenuté projekty kvantitatívne a kvalitatívne v budúcnosti tak významne rozširujú a prehlbujú súčasný  jadrový program v SR, že nie sú dokonca vylúčené dodatočne nutné vyššie kapacity na strane dozorného orgánu v horizonte rokov 2013 – 2020. 

5. Vzhľadom na obsah a odôvodnenie analýzy, ako aj záverov uvedených v bodoch 1. až 4. v prípade ÚJD SR nie je objektívne možné bez dodatočných neúmerných ľudských, technických, finančných a časových nákladov zmeniť jeho fungovanie tak, aby bola naďalej zabezpečená úroveň nezávislého dozoru nad jadrovou bezpečnosťou jadrových zariadení v SR aspoň tak efektívne, ako je tomu za súčasného právneho a finančného statusu ÚJD SR.