B. Osobitná časť

K čl. I
 
K bodu  1
            Občan, ktorému vznikla branná povinnosť, počas trvania služobného pomeru v Policajnom zbore, Zbore väzenskej a justičnej stráže, Železničnej polícii, Hasičskom a záchrannom zbore, Národnom bezpečnostnom úrade a počas trvania služobného pomeru colníka zostane v evidencii územnej vojenskej správy ako registrovaný občan. Podľa platnej právnej úpravy je takýto občan do skončenia tohto služobného pomeru oslobodený od výkonu mimoriadnej služby. Ak skončí služobný pomer a branná povinnosť mu trvá, územná vojenská správa ho nasledujúci deň po dni skončenia služobného pomeru zaradí do záloh ozbrojených síl a súčasne mu prizná vojenskú hodnosť podľa § 21 ods. 9 zákona o brannej povinnosti.
 
K bodu 2
           Zákon o brannej povinnosti upravuje vykonávanie odvodu podľa miesta trvalého pobytu občana. Územné vojenské správy sú povinné vytvoriť odvodnú komisiu v územnom obvode obvodného úradu. 
           Navrhované doplnenie § 10 ods. 2 zákona o brannej povinnosti umožní územnej vojenskej správe vykonávať odvod registrovaných občanov na jednom mieste, prípadne na viacerých miestach v rámci celého kraja alebo v jednotlivých obvodoch podľa podmienok územnej vojenskej správy. 
 
K bodom 3, 5 a 7 
           Legislatívnotechnické úpravy v nadväznosti na navrhované zmeny v § 11.

K bodu 4
            V súvislosti s novelizáciou zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky vykonanou zákonom č. 250/2010 Z. z., ktorým sa ustanovil nový spôsob straty štátneho občianstva, sa navrhuje doplniť aj zákon o brannej povinnosti tak, aby obvodné úrady v sídle kraja oznamovali územnej vojenskej správe aj stratu štátneho občianstva Slovenskej republiky nadobudnutím cudzieho štátneho občianstva na základe výslovného prejavu vôle občana, ktorému vznikla branná povinnosť.
 
K bodu 6
           Podľa zákona o brannej povinnosti má občan, ktorý je uznaný za ťažko zdravotne postihnutého, oznamovaciu povinnosť voči územnej vojenskej správe.
           V návrhu zákona sa ukladá územnej vojenskej správe povinnosť vyžiadať si od Sociálnej poisťovne a Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny údaje o občanoch, ktorým vznikla branná povinnosť, ale sú uznaní za invalidných alebo sú ťažko zdravotne postihnutí. Územné vojenské správy budú takéto údaje žiadať spravidla raz za rok. Navrhovanou zmenou sa predíde tomu, aby územná vojenská správa povolala na odvod alebo na výkon mimoriadnej služby občana, ktorý bol uznaný za invalidného alebo občana  s ťažkým zdravotným postihnutím.
            Zároveň sa ustanovuje rozsah údajov, ktoré zašle Sociálna poisťovňa a Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny na vyžiadanie územnej vojenskej správe. 
 K bodu 8
            Zákon o brannej povinnosti ustanovuje dobu odbornej prípravy vojakov v zálohe, ktorí sú zaradení do aktívnych záloh, v rozsahu do 14 dní. 
            Je predpoklad, že na plnenie úloh v čase krízovej situácie nebudú postačovať mierové počty ozbrojených síl, preto bude potrebné zabezpečovať plnenie niektorých úloh, napr. pre chemické alebo ženijné odbornosti, aktívnymi zálohami. Niektoré vojenské odbornosti si vyžadujú dlhšiu odbornú prípravu. Z tohto dôvodu sa navrhuje upraviť jej rozsah diferencovane. Navrhuje sa vykonať odbornú prípravu v rozsahu do 30 kalendárnych dní v kalendárnom roku po prvom uzatvorení dohody o zaradení do aktívnych záloh. V ďalších rokoch a po opakovanom uzatvorení dohody sa navrhuje vykonávať odbornú prípravu v rozsahu do 15 kalendárnych dní v  kalendárnom roku. 
 
K bodu 9
            Spresňuje sa splnomocňovacie ustanovenie na vydanie služobného predpisu, na základe ktorého sa vojakovi v zálohe vykonávajúcemu odbornú prípravu poskytnú naturálne náležitosti. 
 
K bodu 10
	V nadväznosti na transformáciu pracovného pomeru na služobný pomer príslušníka  Horskej záchrannej služby sa navrhuje rozšírenie okruhu osôb, ktorým vznikla branná povinnosť a ktoré sú počas trvania služobného pomeru oslobodené od výkonu mimoriadnej služby, aj o príslušníkov Horskej záchrannej služby.

K bodu 11
           Navrhuje sa, aby za zamestnancov, ktorí vykonávajú zamestnanie v dôležitom záujme bezpečnosti a obrany Slovenskej republiky, boli považovaní aj zamestnanci rozpočtových a príspevkových organizácií v zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva obrany Slovenskej republiky, napríklad zamestnanci Vojenského technického a skúšobného ústavu Záhorie, územných vojenských správ, Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia, Ústavu špeciálneho zdravotníctva a výcviku Lešť. Zamestnanci týchto organizácií aj v čase krízovej situácie budú plniť úlohy pre ozbrojené sily Slovenskej republiky a ich povolaním na výkon mimoriadnej služby by bolo ohrozené plnenie úloh súvisiacich so zabezpečením obrany štátu.
 
K bodu 12
           Ustanovenie sa zosúlaďuje s terminológiou zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov a zákona č. 200/1998 Z. z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodu 13
           Platný zákon o brannej povinnosti neukladá zamestnávateľovi povinnosť oznamovať územnej vojenskej správe, okrem odsúdenia na trest straty hodnosti, iné dôvody prepustenia občana zo služobného pomeru. Územná vojenská správa zaraďuje občanov po skončení služobného pomeru príslušníka Policajného zboru, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, Železničnej polície, Hasičského a záchranného zboru, Národného bezpečnostného úradu a colníka, ak im branná povinnosť trvá, do záloh ozbrojených síl. Medzi občanmi, ktorí skončili služobný pomer, sú aj občania, ktorí boli prepustení zo služobného pomeru zo zdravotných dôvodov, o čom však územná vojenská správa nie je informovaná. Z uvedeného dôvodu je potrebné, aby  zamestnávateľ bol povinný oznámiť územnej vojenskej správe dôvod skončenia služobného pomeru.
 
K bodu 14
	Navrhuje sa vypustiť písmeno e), ktoré v nadväznosti na znenie § 17 ods. 7 písm. c) je nadbytočné.

K bodu 15 
           Návrh zákona zjednodušuje systém evidencie oslobodených občanov, ktorým vznikla branná povinnosť, od výkonu mimoriadnej služby. Zamestnávateľ podľa § 17 ods. 4 každý rok do 31. januára zašle príslušnej územnej vojenskej správe schválený počet občanov oslobodených od výkonu mimoriadnej služby a ich menný zoznam. V priebehu kalendárneho roka zamestnávateľ nebude oznamovať zmeny v oslobodení občanov od výkonu mimoriadnej služby. Vzhľadom na pomerne malé množstvo zasielaných zmien v priebehu kalendárneho roka je navrhovaný systém postačujúci.

K bodu 16
	Navrhuje sa osobitným spôsobom upraviť oznamovaciu povinnosť pre zamestnávateľov v období krízovej situácie. Ak zaniknú dôvody oslobodenia v období krízovej situácie, zamestnávateľ bude povinný bezodkladne oznámiť túto skutočnosť príslušnej územnej správe. 
            
K bodu 17 
	V návrhu zákona sa ukladá Ministerstvu obrany Slovenskej republiky povinnosť predkladať prezidentovi Slovenskej republiky spolu so žiadosťou občana o službu v cudzom vojsku aj stanoviská Ministerstva obrany Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky. 
 
K bodu 18
           Zákon o brannej povinnosti sa navrhuje doplniť o iné správne delikty, na základe ktorých budú územné vojenské správy sankcionovať zamestnávateľov za porušenie povinností uložených týmto zákonom.

K bodu 19
           V súvislosti s plnením brannej povinnosti sa navrhuje upraviť rozsah poskytovania údajov, ktoré územná vojenská správa poskytne vojenskému útvaru o občanoch určených na doplnenie ozbrojených síl. 
 
K bodu 20 
Ustanovenie sa navrhuje vypustiť z dôvodu nadbytočnosti. Podľa zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 428/2002 Z. z.“) sa informačné systémy, v ktorých sa spracúvajú osobné údaje, prevádzkujú na základe tohto zákona. Podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. sa súhlas dotknutej osoby nevyžaduje, ak sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona, ktorý ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. Skutočnosť, že súhlas dotknutej osoby sa v daných prípadoch spracúvania osobných údajov nevyžaduje, vyplýva priamo zo všeobecnej normy pre ochranu osobných údajov, ktorou je zákon č. 428/2002 Z. z. 

K čl. II

K bodu 1
	Ustanovenie sa navrhuje vypustiť z dôvodu nadbytočnosti. Podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. sa súhlas dotknutej osoby nevyžaduje, ak sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona, ktorý ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. Skutočnosť, že súhlas dotknutej osoby sa nevyžaduje, vyplýva priamo z uvedeného zákona.

K bodu 2   
	Navrhuje sa upraviť rozsah údajov, ktoré územná vojenská správa poskytne zamestnávateľovi o občanoch v súvislosti s výkonom alternatívnej služby. 

K čl. III
            Navrhuje sa účinnosť zákona.