Správa o plnení opatrení Inovačnej stratégie SR a  Inovačnej politiky SR
za rok 2009 a prvý štvrťrok 2010
Úvod

Celosvetovo sú inovácie považované za kľúčový nástroj pre hospodársky rast a udržanie si konkurencieschopnosti v ťažkých pokrízových trhových podmienkach.

Globalizácia na jednej strane zmenšuje svet, na druhej strane zväčšuje trh a počet silných konkurentov. Podporením inovatívnej činnosti podnikov a ich zapojením, najmä do medzinárodných inovačných kooperácií sa vytvoria podmienky nielen pre rast ich konkurencieschopnosti a ekonomického rastu, ale aj pre zvyšovanie životnej úrovne obyvateľstva. Ukazuje sa, že podpora inovačných aktivít v podnikoch, najmä malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), je jedným zo základných nástrojov pre zabezpečenie  rozvoja Slovenska.

Slovensko ako každá krajina momentálne pociťuje negatívny vplyv krízy, ktorý sa prejavujú nielen v hospodárskej, ale aj sociálnej oblasti. Silné naviazanie na ekonomiky odberateľov, ako napríklad Nemecko, Francúzsko a Rakúsko i orientácia najmä na automobilový a elektrotechnický priemysel, zapríčiňuje kolísanie ekonomickej výkonnosti Slovenskej republiky.

V nasledujúcej tabuľke č. 1 a grafe č. 1 je uvedený doterajší vývoj vybraných základných ukazovateľov a  predikcia ich vývoja do roku 2012. 
Tabuľka č. 1

	

	

 	
Skutočnosť	
Prognóza	

Ukazovateľ	
2007	
2008	
2009	
2010	
2011	
2012	

HDP, reálny rast, %	
10,4	
6,4	
-4,7	
2,8	
3,3	
4,5	

Investície, reálny rast, %	
7,9	
1,8	
-10,5	
6,3	
3,5	
4,4	

Miera nezamestnanosti, %	
11	
9,6	
12,1	
12,9	
12,3	
11,7	

	

	
	
Zdroj IFP	

	

	

	
	
Graf č. 1

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

	

Inovácie významne prispievajú k rastu konkurencieschopnosti podnikov a k hospodárskemu rastu regiónov a následne ekonomík členských štátov Európskej únie. Slovenská republika však za krajinami EÚ v inovačnej výkonnosti značne zaostáva. Pri hodnotení inovačných schopností a konkurencieschopnosti je neustále na posledných miestach. Ako „dobiehajúca krajina“ sa snaží medziročne zlepšovať v ukazovateľoch inovačnej výkonnosti, pričom v ukazovateľoch transfer, ľudské zdroje, financie a služby bola nad priemerným rastom krajín EU 27.

Úroveň inovačnej výkonnosti Slovenska, charakterizovanej indexom SII (Scoreboard  Innovation Index) a jej porovnanie s ostatnými štátmi EÚ je vidieť v nasledujúcom grafe č. 2.

  Celková inovačná výkonnosť členských štátov EU za rok 2009 (SII 2009)                Graf č. 2

Slovensko 
SII = 0,331

Priemer EU SII = 0,478

   Zdroj ProInno Europe – European Innovation Scoreboard (EIS) 2009 

Index je vypočítaný na základe 29 ukazovateľov, ktoré vypovedajú čiastkovo o aktivitách jednotlivých štátov vo vede, výskume a inováciách, vzdelávaní, verejných a privátnych výdavkoch v danej oblasti atď.

Výkonnosť Slovenska a medziročný rast za rok 2009 v jednotlivých ukazovateľoch v porovnaní s priemerom EÚ je uvedený v tabuľkách č. 2 a č. 3.

                                                               Tabuľka č. 2                                                 Tabuľka č. 3

Medziročný rast

Výkonnosť za oblasť

Celkový inovačný index (SII)

Výstupy

Ekonomické efekty

Inovátori

Aktivity firiem

Aplikácie

Väzby a podnikanie

Možnosti

Podnikové investície

Financie a podpora

Ľudské zdroje

Stály problém predstavuje nízka úroveň investícii do vedy, výskumu a inovácií v pomere k vyspelým štátom EÚ. V roku 2009 pokračoval trend medziročného poklesu investícií privátnym sektorom do výskumných a inovačných aktivít. Problémom je i pretrvávajúca slabá kooperácia medzi poskytovateľmi poznatkov a ich prijímateľmi v rámci všetkých odvetví. 

V malých krajinách, akou je aj Slovensko má domáci výskum obvykle menší podiel na celkovom rozvoji ako je tomu vo veľkých krajinách. Je preto samozrejme, že importovaná technológia má vyšší vplyv na produktivitu ako technológia domáca. Napriek tejto skutočnosti, príklady z niektorých krajín EÚ ukazujú na fakt, že pri cielenej podpore v strategických oblastiach je možné dosiahnuť aj v malých krajinách celosvetové úspechy. Preto bude potrebné v najbližšom období identifikovať vecné priority výskumu a vývoja, pričom výsledkom bude stanovenie limitovaného počtu vecných priorít zameraných na kľúčové nosné oblasti hospodárskeho rozvoja. Jedným z hlavných kritérií tohto hodnotiaceho procesu musí byť zabezpečenie priamej realizácie výstupov výskumu a vývoja do praxe, t. j. zabezpečenie ekonomickej efektívnosti výskumno-vývojového procesu. 

Vytváranie podmienok pre udržateľný rast kvality života občanov SR úzko súvisí so schopnosťou slovenského  vedecko-výskumného, školského a hospodárskeho potenciálu účinne spolupracovať na rozvoji a raste potenciálu Európskej únie a s posilnením konkurenčnej schopnosti priemyselnej základne, v spojení s tvorbou konkurencieschopných inovatívnych produktov, technológií a služieb. Veľmi dôležité je motivovať nadnárodné spoločnosti, aby výraznejšie vstúpili do slovenského výskumu a vývoja, motivovať univerzity a SAV, aby do výskumných konzorcií viac zapájali domáce podnikateľské subjekty a tiež finančne podporiť spoluúčasť domácich podnikateľských subjektov vo výskumných projektoch EÚ.

Napĺňanie priorít Inovačnej stratégie SR a plnenie opatrení Inovačnej politiky SR

Vláda SR, v snahe rozvinúť systém inovačnej vládnej politiky, schválila v marci 2007 Inovačnú stratégiu SR na roky 2007 až 2013 (ďalej len „IS SR“) a vo februári 2008 Inovačnú politiku SR na roky 2008 až 2010 (ďalej len „IP SR“), ktoré celoštátne zastrešujú problematiku inovácií ako jeden zo strategických nástrojov budovania znalostnej ekonomiky a zabezpečovania hospodárskeho rastu Slovenskej republiky.

Pre dosiahnutie tohto cieľa boli v IS SR definované príslušné priority:

Priorita č. 1. 	Vysoko kvalitná infraštruktúra a efektívny systém pre rozvoj inovácií,
Priorita č. 2.	Kvalitné ľudské zdroje,
Priorita č. 3.	Účinné nástroje pre inovácie
a v IP SR boli k nim vypracované prislúchajúce opatrenia a úlohy.

Je potrebné poznamenať, že pri stanovovaní priorít IS SR, ako aj pri príprave jednotlivých opatrení IP SR, bol rozvoj inovačných aktivít plánovaný s adekvátnou finančnou podporou zo strany štátneho rozpočtu. Do tohto stavu však negatívne zasiahla hospodárska a finančná kríza, ktorá poznačila svetovú ekonomiku a samozrejme aj Slovensko. Vláda v tomto období použila finančné zdroje štátneho rozpočtu najmä na opatrenia, ktoré boli zamerané na subvencovanie pracovných miest a celkový prístup k zachovaniu zamestnanosti. Keďže na plánované aktivity neboli vyčlenené potrebné finančné zdroje, nebola ani zabezpečená podpora v takej miere, ako sa pôvodne uvažovalo. Hlavným zdrojom financovania inovačných aktivít zostávajú štrukturálne fondy cez prioritné osi Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast.

Priorita č. 1: Vysoko kvalitná infraštruktúra a efektívny systém pre rozvoj inovácií

V regiónoch SR nemajú zatiaľ vyššie územné celky (VÚC) inštitucionálne vybudované inovačné štruktúry. Absentuje riadenie a usmerňovanie štátnej inovačnej politiky a regionálnej inovačnej stratégie, ako aj inštitucionálny rámec pre účinnejšie prepojenie rozvoja priemyslu a vybraných služieb s výsledkami  výskumu, vývoja a s inováciami v praxi. Podobne je to s optimalizáciou transferu inovácií, nových technológií a aktivít s vyššou pridanou hodnotou.

So zámerom znížiť tieto disparity, spolupracuje Ministerstvo hospodárstva SR s Ministerstvom školstva SR a Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR na projekte vytvorenia a vybudovania regionálnych inovačných centier (RIC). Medzi hlavné ciele projektu patrí implementácia regionálnej a štátnej inovačnej politiky v regiónoch, zvýšenie konkurencieschopnosti a znižovanie regionálnych rozdielov. Ďalej je to zvyšovanie regionálnej miery zamestnanosti prostredníctvom rozvoja inovačných nástrojov na regionálnej úrovni. 

Obnovenie a rozšírenie inovačného potenciálu v rámci aplikovaného výskumu a vývoja pre inovatívne podnikanie, posilnenie a rozvoj spolupráce univerzít, výskumno-vývojových a vzdelávacích inštitúcií s podnikateľmi na regionálnej a medzinárodnej úrovni, je cieľ zameraný na podporu prepojenia jednotlivých sektorov.

Vytvorením podmienok pre vznik a rozvoj najmä malých a stredných inovatívnych podnikov, so zameraním na využívanie nových výrobných postupov a technológií produkujúcich konkurencieschopné výrobky, kvalitatívne lepšie služby a vytvorením podmienok pre vznik nových, lepších pracovných miest a zvyšovaním zamestnanosti, s ohľadom na proces zavádzania inovácií, by sa mala dosiahnuť lepšia konkurencieschopnosť podnikov. 

V nadväznosti na uvedené však musíme konštatovať, že sa nepodarilo v tejto otázke dosiahnuť konsenzus s Ministerstvom školstva SR. Napriek tomu Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vyhlásilo výzvu na prvú etapu budovania RIC so zameraním na prípravu ľudských zdrojov a kapacít na riadenie regionálnych inovačných politík na úrovni VÚC. Na túto výzvu pozitívne zareagovali všetky samosprávne kraje.

Podrobná informácia o  stave problematiky v sledovanom období je uvedená v prílohe tohto materiálu (opatrenie č. 1).

Za účelom lepšieho využívania a prepojenia informácií medzi vedeckými, akademickými a špecializovanými knižnicami, Ministerstvo kultúry SR vytvorilo a sprevádzkovalo sieť informačno–vedeckých centier (príloha, opatrenie č. 4).

Ministerstvo školstva SR v rámci prác na projekte centrálneho informačného portálu, určeného na podporu inovatívnosti v podnikateľskej sfére, spustilo od 1. januára 2009 do rutinnej prevádzky Centrálny informačný portál pre výskum, vývoj a inovácie. Prevádzku zabezpečuje Centrum vedecko-technických informácií Slovenskej republiky, (príloha, opatrenie č. 4).

Priorita č. 2: Kvalitné ľudské zdroje

Minister hospodárstva SR, v záujme ocenenia mimoriadnych výsledkov a vynikajúcich diel v oblasti inovácií, zriadil cenu ministra hospodárstva „Inovatívny čin roka“. Ministerstvo hospodárstva SR zorganizovalo v spolupráci so Slovenskou inovačnou a energetickou agentúrou 3. ročník súťaže „Inovatívny čin roka 2009“ (príloha, opatrenie č. 7). 

So zámerom prispôsobiť stredné odborné školstvo požiadavkám praxe, vypracovalo Ministerstvo školstva SR návrh a následne bol schválený zákon č. 184/2009 Z. z o odbornom vzdelávaní. Zákon rieši vzťah strednej odbornej školy a zamestnávateľa a vytvára podmienky pre vstup podnikateľských subjektov do procesu odborného vzdelávania a prípravy. Na jeho základe boli vytvorené sektorové rady pre odborné vzdelávanie a prípravu, ktoré sú poradnými orgánmi stavovskej alebo profesijnej organizácie a ktoré zahájili svoju  činnosť od novembra 2009. Následne vecne príslušné ústredné orgány štátnej správy vypracujú a v máji 2010 predložia, na zasadnutie Rady vlády Slovenskej republiky  pre odborné vzdelávanie a prípravu, odvetvové koncepcie odborného vzdelávania a prípravy žiakov na výkon povolania a odborných činností (príloha, opatrenie č. 8).

Neoddeliteľnou súčasťou problematiky ľudských zdrojov je problematika celoživotného vzdelávania, pričom pokračovanie v tvorbe systému celoživotného vzdelávania zabezpečuje, na základe uznesenia vlády SR č. 382/2007 k návrhu stratégie celoživotného vzdelávania a celoživotného poradenstva, Ministerstvo školstva SR. Spoluprácou pri plnení  niektorých úloh, vychádzajúcich z priorít stratégie, bola poverená Academia Istropolitana. Stav plnenia je uvedený v prílohe (opatrenie č. 9).

Priorita č. 3: Účinné nástroje pre inovácie

Za účelom podpory inovačných aktivít podnikateľských subjektov zameraných na znižovanie energetickej náročnosti, znižovanie ekologických dopadov, zvyšovanie efektívnosti výroby, rast pridanej hodnoty a modernizáciu zariadení, ako aj za účelom podpory súvisiaceho aplikovaného výskumu u podnikateľov, vyhlásilo Ministerstvo hospodárstva SR v rámci Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast rad výziev na predkladanie žiadostí o nenávratnú finančnú pomoc (príloha, opatrenia č. 2 a č. 3). Na doposiaľ vyhlásené a uzavreté výzvy (okrem iniciatívy JEREMY) bolo v roku 2009 alokovaných 168,9 mil. EUR, predložených bolo celkom 403 žiadostí s požadovanou výškou NFP 259,5 mil. EUR. Z toho bolo schválených  104 žiadostí s celkovou výškou NFP 27,1 mil. EUR.

Poskytovanie stimulov pre výskum a vývoj vykonávaný podnikateľmi a financovanie projektov programu Agentúry na podporu výskumu a vývoja bolo zabezpečené vo výške 9,4 mil. EUR, ktoré boli rozdelené medzi 120 podnikateľských subjektov. 

Jednou z možností, ako znížiť dopady globálnej krízy, udržať konkurencieschopnosť a zintenzívniť inovačné aktivity podnikov, najmä malých a stredných, je ich združovanie sa do klastrov. Inovačná stratégia SR na roky 2007 až 2013, regionálne inovačné stratégie, ďalšie iniciatívy a politiky považujú klastrovanie malých a stredných podnikov za významný nástroj na zabezpečenie udržateľného rozvoja, zvyšovania konkurencieschopnosti regiónov a inovačného potenciálu malých a stredných podnikov. 

Predpokladáme, že rozvoj klastrov na Slovensku naberie na intenzite, hoci v súčasnom období nie sú nástroje zo strany vlády na ich podporu. V rámci iniciatív, ktoré sú v súčasnosti vyvíjané nielen na európskej úrovni, budú už v pomerne krátkom čase vypracované opatrenia na podporu klastrov v Slovenskej republike.

K napĺňaniu Inovačnej stratégie prispieva aj Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR v rámci Operačného programu Bratislavský kraj (príloha, opatrenie č. 3).

S cieľom umožniť, na regionálnej a miestnej úrovni, spoluprácu medzi orgánmi a aktérmi z rôznych krajín EÚ 27 plus Nórska a Švajčiarska a účasť na spoločných nadnárodných projektoch, spolupracuje Ministerstvo hospodárstva SR s príslušnými orgánmi verejnej správy v rámci Operačného programu interregionálnej spolupráce INTERREG IVC (príloha, opatrenie č. 5).

Na mobilizáciu finančných zdrojov v oblasti podpory inovácií, so zámerom zabezpečiť financovanie inovačných aktivít podnikateľských subjektov na úrovni vyspelých krajín EÚ, vypracovalo Ministerstvo financií SR, v rámci implementácie iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike, súbor tzv. inovatívnych finančných nástrojov, resp. nástrojov finančného inžinierstva. Dňa 21. 10. 2009 vláda SR schválila (uznesením č.752/2009) materiál „Návrh realokácie finančných prostriedkov z Operačného programu Informatizácia spoločnosti do Operačného programu Konkurencieschopnosť a hospodársky rast a zmeny Operačného programu Životné prostredie v nadväznosti na implementáciu iniciatívy JEREMIE a návrh Dodatku č. 1 k Rámcovej zmluve o implementácii Iniciatívy JEREMIE v Slovenskej republike, medzi Slovenskou republikou a Európskym investičným fondom“. Vstupom Európskeho investičného fondu do holdingového fondu JEREMIE (SZRF, s.r.o.) a podpisom zakladateľskej dokumentácie, naplánovaným bezodkladne po podpise nového dodatku č.1 k Rámcovej zmluve o implementácii iniciatívy JEREMIE v SR, sa iniciatíva JEREMIE stane plne operatívnou (príloha, opatrenie č. 6).

Na zabezpečenie prepojenia a spolupráce podnikateľov (najmä MSP) s univerzitami, vysokými školami a výskumno-vývojovými pracoviskami, vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR, v spolupráci so Slovenskou inovačnou a energetickou agentúrou, podporný projekt  „Schéma podpory - Inovačné vouchre“, (príloha, opatrenie č. 10). Zároveň, s cieľom zvýšiť záujem slovenských podnikateľov o účasť v komunitárnom programe Európskej únie na podporu konkurencieschopnosti a inovácií, vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR projekt „Schéma podpory účasti podnikateľských subjektov v programe CIP“ (príloha, opatrenie č. 13). Vzhľadom na iné priority financované vládou SR v čase krízy, neboli na realizáciu týchto podporných projektov vyčlenené finančné prostriedky. V rámci možností, bude cez Operačný program Konkurencieschopnosť a hospodársky rast realizovaná „Schéma pomoci na podporu spolupráce MSP a vedecko-výskumných pracovísk formou inovačných voucherov“. 

V záujme zvýšenia motivácie súkromnej sféry investovať do oblasti aplikovaného výskumu a inovácií viac vlastných prostriedkov a realizovať investície s vysokou mierou pridanej hodnoty, vláda SR schválila systém poskytovania tzv. inovačných stimulov. Zákon č. 85/2009 o stimuloch pre výskum a vývoj a o doplnení zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov nadobudol účinnosť 1. augusta 2009. V roku 2009 boli na tieto aktivity poskytnuté finančné prostriedky v sume 1 285 088 EUR, (príloha, opatrenie č. 11).

Jedným zo základných nástrojov pre inovácie je účinný systém ochrany duševného vlastníctva, ktorý je treba posilniť z hľadiska jeho funkčnosti a vymožiteľnosti jednotlivých práv duševného vlastníctva. V súčasnosti je rozpracovaný projekt koncepcie uceleného systému podpory rozvoja a využívania duševného vlastníctva integráciou už existujúcich nástrojov (napr. internetový portál Úradu priemyselného vlastníctva SR, systém elektronického podávania prihlášok, Infocentrum - sieť informačno-poradenských miest a pod.) a koncepcia rozvoja nových medzirezortných nástrojov  napr. z oblasti vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva, autorských a súvisiacich práv (príloha, opatrenie č. 12).

K napĺňaniu inovačnej stratégie prispieva v rámci Operačného programu Zamestnanosť a sociálna inklúzia aj Ministerstvo práce a sociálnych vecí SR.V rámci Prioritnej osi 1 „Podpora rastu zamestnanosti, opatrenie 1.2 - Podpora tvorby a udržania pracovných miest prostredníctvom zvýšenia adaptability pracovníkov, podnikov a podpory podnikania, rámcová aktivita 1.2.4 - Podpora tvorby nových pracovných miest vrátane podpory vytvárania nových pracovných miest v nových podnikoch“ bola v  spolupráci s Ministerstvom hospodárstva SR v roku 2009 vyhlásená výzva na predkladanie žiadostí o poskytnutie nenávratnej finančnej pomoci a boli zazmluvnené projekty v celkovej finančnej alokácii 8 729 187 EUR s cieľom celkovo vyškoliť 1340 osôb, vytvoriť 670 nových pracovných miest a  udržať 536 pracovných miest. Oprávnenými prijímateľmi boli podnikatelia, ktorí spĺňali definíciu mikro, malého alebo stredného podnikateľa a podnikali v činnostiach súvisiacich s oblasťou cestovného ruchu.

Vláda SR podnikla náležité kroky na zmiernenie následkov finančnej krízy na ekonomiku SR a prijala súbor opatrení, v troch etapách. (1. súbor v novembri 2008, 2. súbor v decembri 2008 a 3. súbor vo februári 2009). Na celkové oživenie a prekonanie následkov hospodárskej krízy prijala celkom 62 opatrení. 

Opatrenia obsahovali aj podporu aplikovaného výskumu a inovácií, s cieľom podporovať transfer inovatívnych technológií, presun zdrojov základného výskumu do aplikovaného výskumu a na inovácie. Mali tiež stimulovať spoluprácu univerzít a Slovenskej akadémie vied s podnikateľským prostredím. Na tieto opatrenia sa vyčlenilo viac ako 200 mil. EUR a čerpanie za rok 2009 predstavovalo vyše 100 mil. EUR.

Záver

V súčasnosti absentuje rámec pre účinnejšie prepojenie rozvoja priemyslu a vybraných služieb s výsledkami  výskumu, vývoja a inováciami v praxi. Bez podstatnej zmeny prostredia inovácií a mechanizmov podpory inovácií, nie je možné očakávať podstatný obrat a zlepšenie postavenia Slovenska v rámci EÚ. Podpora inovačných procesov vyžaduje systémový prístup, najmä na vytváranie podmienok pri implementácii priamych a nepriamych nástrojov na podporu inovácií a pri budovaní infraštruktúry systému inovačného podnikania s náležitým, ale zo strany štátu presne vymedzeným stupňom pozitívnej motivácie pre všetky zainteresované zložky.

 Bez koncentrácie prostriedkov do prioritných oblastí rozvoja, nebude možné dosiahnuť želateľný cieľ: „aby inovatívne myšlienky viedli k vytvoreniu produktov a služieb, ktoré zabezpečia hospodársky rast, pracovné miesta a zlepšenie postavenia Slovenskej republiky v rámci vyspelých krajín EÚ“.

I v období krízy možno (aj z pohľadu Európskej komisie) konštatovať, že ciele lisabonskej stratégie platia dnes v čase krízy viac ako kedykoľvek predtým. Nie je čas znižovať výdavky na výskum a inovácie. Naopak, je vhodné až nutné ich zvyšovať v záujme zvládnutia krízových procesov a položenia základov obnovy. Treba počítať s tým, že ukončenie krízy vyvolá novú štruktúru dopytu, ktorý nebude možné uspokojiť bez inovácií založených na výskume a vývoji. Bolo by preto strategickou chybou, keby sa pri riešení aktuálnych krízových problémov nezohľadnili strednodobé a dlhodobé priority podporujúce rozvoj, ktorý je založený na výskumom podporených inovačných aktivitách. 

Inovácie sú jednoznačne nositeľom hospodárskeho rastu a nových podnikateľských možností. Vo svete sa prioritou číslo jeden stáva podpora inovačných aktivít v súkromnom aj verejnom sektore. Je nevyhnutné poskytnúť podnikom podmienky pre tieto aktivity. Na druhej strane si musia podniky uvedomiť, že ich šance na udržanie a zvýšenie konkurencieschopnosti sa bez inovovania svojich produktov a služieb rapídne znižujú. 

Obdobie platnosti Inovačnej politiky SR končí v tomto roku. Doterajšie skúsenosti ukazujú, že priority Inovačnej stratégie SR, ako aj jednotlivé opatrenia Inovačnej politiky SR boli stanovené správne. Zodpovedné subjekty ich priebežne plnia, pričom limitujúcim faktorom dosahovania výraznejších pozitívnych výsledkov je nedostatočné finančné krytie jednotlivých aktivít. 

Ministerstvo hospodárstva SR, v spolupráci s ďalšími aktérmi inovačného procesu na Slovensku, pripraví do konca roka 2010 novú Inovačnú politiku na obdobie rokov 2011 až 2013, vychádzajúcu z aktuálneho strategického dokumentu Komisie Európskych spoločenstiev „Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ (COM(2010)2020, Brusel, 3. 3. 2010) EURÓPA 2020, z ktorého vyplývajú tri vzájomne sa dopĺňajúce priority, resp. ciele:

1.	Vytvorenie hospodárstva založeného na znalostiach a inováciách.
2.	Podporovanie ekologickejšieho a konkurencieschopnejšieho hospodárstva, ktoré efektívnejšie využíva zdroje.
3.	Podporovanie hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti, ktoré zabezpečí sociálnu a územnú súdržnosť.

Naplnenie týchto priorít je podmienené efektívnym a účinným výskumným systémom, dostatočnými zdrojmi a motiváciou pre ďalšie zvyšovanie kvality výskumu na úroveň svetovej špičky. 

V oblasti inovácii je potrebné sa zamerať na:

•	zabezpečenie štrukturálnej zmeny financovania výskumu, vývoja a inovácií, pretože bez trvalej finančnej podpory výskumu a vývoja zo strany štátu a podnikateľov nebude možné dosiahnuť v oblasti inovácií a vo zvyšovaní konkurenčnej schopnosti domácich subjektov, výraznejší pokrok,
•	uskutočnenie zmeny existujúcej štruktúry štátnej vednej, technickej a inovačnej politiky s tým, že v konečnom dôsledku by za rozvoj všetkých týchto politík bol zodpovedný jediný vrcholný orgán, ktorý by bol taktiež zodpovedný za efektívne financovanie vedy, techniky a inovácií,
•	vytvorenie takých podmienok, aby sa aj jednotlivé podnikateľské subjekty aktivovali v oblasti aplikovaného výskumu a inovácií. Jednou z možností môže byť aj vytváranie vhodných podmienok pre rozvoj klastrov a aktívna klastrová politika.  

Vo všetkých jednotlivých zložkách hospodárskej politiky bude potrebné postupne zbližovať sektorovú štruktúru slovenskej ekonomiky s vyspelými členskými štátmi EÚ a navyše bude potrebné priblížiť využívanie nových poznatkov a uplatňovanie inovácií vo všetkých odvetviach. Cieľom je, aby sa zo súčasnej výrobno-montážnej priemyselnej základne Slovensko postupne pretransformovalo do pozície výskumno-vývojovej a výrobnej základne.