NÁRODNÁ  RADA  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY
____________________________________________

					III. volebné obdobie

Číslo:........ /2002

 N á v r h

poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Drgonca 

n a   v y d a n i e

zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov 

Predkladá: 						 Návrh uznesenia:	

Ján Drgonec					 	 Národná rada
	Slovenskej republiky
 	s c h v a ľ u j e
návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o  Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov 

Bratislava november 2002

NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
III. volebné obdobie

Z Á K O N

z ............... 2002,

ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I

	Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení zákona č. 44/1998 Z. z., zákona č. 276/2001 Z. z. a zákona č.  275/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

1.	V § 1 ods. 2 sa vkladá písmeno a), ktoré znie:
„a) výsledky celoštátneho referenda vyhlásené rozhodnutím predsedu Národnej rady Slovenskej republiky,“.

           Doterajšie písmená a) až f) sa označujú ako písmená b) až g).

2.  V § 6 ods. 2 v prvej vete sa vypúšťajú slová „prílohou oznámenia je doložka prednosti tejto medzinárodnej zmluvy pred zákonmi.“.

                                                                   Čl. II

Tento zákon nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia.

Dôvodová správa

Všeobecná časť:
                                           
Podľa článku 98 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky: „Výsledky referenda vyhlási Národná rada Slovenskej republiky rovnako ako zákon.“ Výsledky dosiaľ konaných celoštátnych referend nemali takú povahu, aby ich bolo treba vyhlásiť v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. To umožnilo prehliadnuť, že zákon o Zbierke zákonov Slovenskej republiky nenadväzuje na čl. 98 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Pri doslovnom výklade zákona o Zbierke zákonov Slovenskej republiky neexistuje zákonný základ, podľa ktorého sa výsledok referenda vyhlási v zákone o Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Tento nedostatok platnej právnej úpravy sa odstraňuje navrhnutou úpravou.

Doložka prednosti bola zavedená do Legislatívnych pravidiel vlády uznesením vlády SR č. 1130 z 28. 11. 2001 ako odozva na vytvorenie novej kategórie medzinárodných zmlúv, ktoré majú prednosť pred zákonmi podľa článku 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky. Podľa článku 19a ods. 2, druhá a tretia veta legislatívnych pravidiel vlády: „Návrh medzinárodnej zmluvy, ktorá má prednosť pred zákonmi, musí obsahovať ako obligatórnu časť doložku o prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi. Náležitosti tejto doložky sú uvedené v prílohe 1b.“ Ods. 4 tohto článku znie: „Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi sa stáva prílohou oznámenia, ktorým bude táto zmluva vyhlásená v Zbierke zákonov Slovenskej republiky.“ Keďže ZOZ s vyhlasovaním doložky nepočítal, poslednou novelou ZOZ vykonanou zákonom č. 275/2002 Z.z. s účinnosťou od 1. júla 2002 bolo doplnené ustanovenie § 6 ods. 2 ZOZ, kde sa takáto povinnosť zaviedla.

Cieľom doložky prednosti medzinárodnej zmluvy pred zákonmi (ďalej len „doložka“) má byť najmä identifikácia dôvodov, pre ktoré je možné (dvojstrannú alebo mnohostrannú) medzinárodnú zmluvu považovať za takú, ktorá spĺňa kritériá článku 7 ods. 5 Ústavy SR a teda má v hierarchii právnych predpisov miesto medzi ústavou a ústavnými zákonmi na jednej strane a zákonmi na druhej strane. Doložku pripravuje gestor zmluvy (ministerstvo, do ktorého kompetencie patrí úplne alebo prevažne predmet zmluvy) a predkladá ju ako súčasť materiálu na rokovanie legislatívnej rady vlády a následne na rokovanie vlády SR. Podľa § 88 ods. 2 zákona č. 350/1996 Z.z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky, ak vláda predkladá národnej rade na vyslovenie súhlasu medzinárodnú zmluvu, ktorá má prednosť pred zákonmi, musí byť takáto zmluva predložená spolu s doložkou prednosti. Doložka prednosti obsahuje posúdenie takejto zmluvy z hľadiska jej prednosti voči konkrétnym zákonom a jej vplyvu na právny poriadok Slovenskej republiky.

Najrozsiahlejšou kategóriou medzinárodných zmlúv, pri ktorých sa doložka vyhotovuje, sú medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. Zmyslom vypracovania doložky je najmä jej 4. bod, v ktorom má gestor uviesť, ktorými ustanoveniami zmluvy sa priamo zakladajú práva alebo povinnosti osobám (nie je zaručené, že gestor presne identifikuje všetky ustanovenia). V 7. bode doložky má potom analyzovať, ktorých vnútroštátnych právnych predpisov sa táto skutočnosť dotýka a uviesť prípadné rozpory a potrebu zrušenia, resp. adaptácie duplicitných, resp. rozporných ustanovení iných právnych predpisov. Z uvedeného vyplýva, že doložky slúži ako pomôcka štátnym orgánom pri prerokúvaní uzavretia zmluvy podobne ako iné doložky, ktoré sa obligatórne predkladajú, napr. doložka zlučiteľnosti s právom Európskej únie a Európskych spoločenstiev alebo doložka finančných, ekonomických, enviromentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. Jedným z jej cieľov je tiež identifikovať aj ďalšie úlohy pre štátne orgány, pokiaľ ide o implementáciu zmluvy do slovenského právneho poriadku. Niektoré z jej bodov majú opisný charakter (napr. bod 3).

Podľa § 4 ods. 3 ZOZ sa medzinárodné zmluvy vyhlasujú tak, že sa v Zbierke zákonov uverejní oznámenie Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky o uzavretí medzinárodnej zmluvy obsahujúce jej úplné znenie alebo údaj o tom, kde je možné do nej nazrieť, ako aj údaje dôležité na jej vykonávanie, najmä deň nadobudnutia platnosti zmluvy pre Slovenskú republiku. Podľa § 6 ods. 2 ZOZ  ak má medzinárodná zmluva prednosť pred zákonmi, súčasťou oznámenia o uzavretí medzinárodnej zmluvy je rozhodnutie Národnej rady Slovenskej republiky o tejto skutočnosti, zároveň sa uverejní aj úplné znenie takej medzinárodnej zmluvy. Doložka, ktorá je prílohou oznámenia, je však čisto vnútroštátnou záležitosťou Slovenskej republiky ako jednej strany zmluvy. Pre vykonávanie alebo výklad zmluvy však doložka nie je relevantná, lebo v tejto súvislosti je potrebné použiť príslušné normy medzinárodného práva zmluvného, napr. článok 31 Viedenského dohovoru o zmluvnom práve, ktorý upravuje všeobecné pravidlá výkladu medzinárodnej zmluvy. Sudca, ktorý je pri svojom rozhodovaní podľa článku 144 ods. 1 Ústavy SR viazaný okrem iného aj medzinárodnou zmluvou podľa článku 7 ods. 5 ústavy, bude musieť pri riešení konkrétneho prípadu posudzovať ustanovenia samotnej zmluvy a nie doložky prednosti, ktorú k zmluve vypracoval gestor zmluvy a nemá pre výklad zmluvy žiadny význam z hľadiska medzinárodného práva verejného. Doložka teda nemôže slúžiť ani ako aplikačné pravidlo pre sudcu. Aj v prípade, že by doložka mala byť preňho pomôckou pri aplikácii zmluvy, má vždy možnosť si ju vyžiadať od príslušných štátnych orgánov.

Z doložky priamo nevyplývajú práva alebo povinnosti fyzickým alebo právnickým osobám (nie je všeobecne záväznou právnou normou). Doložka sa ani nijako nedotýka ich právneho postavenia, práv alebo oprávnených záujmov (ide v podstate len o interpretáciu vybratých ustanovení zmluvy príslušným ministerstvom), preto jej uverejnenie v Zbierke zákonov SR ako príloha oznámenia MZV SR o uzavretí medzinárodnej zmluvy nemá žiadny právny význam. 

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

	Navrhovaná právna úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov. 

DOLOŽKA   ZLUČITEĽNOSTI
                            
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.  Navrhovateľ zákona: 
	 poslanec Národnej rady Slovenskej republiky Ján Drgonec. 

2.   Názov návrhu zákona: 
Návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Jána Drgonca na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov v znení neskorších predpisov. 

3. V práve Európskej únie  problematika návrhu zákona:  n i e  j e  upravená. 

4. Návrh zákona svojou problematikou:  n e p a t r í  medzi  priority  uvedené v čl.  70 
    Európskej dohody o pridružení  a  n i e  j e  ani predmetom odporúčaní v Príprave
    asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integráciu do vnútorného trhu  
    Európskej únie /Biela kniha/.

5. Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika 
    návrhu zákona:  vzhľadom na bod 3 sa neuvádza.  

6. Vyjadrenie stupňa kompatibility s právom Európskej únie: 
    Keďže problematika návrhu zákona nie je v práve EU upravená, vyjadrenie stupňa   
    kompatibility sa neuvádza. 

 

Osobitná časť:

K čl. I
K bodu 1

	V referende občania, ktorí sú originálni nositelia štátnej moci, priamo rozhodujú o veciach verejného záujmu. Ústavný súd Slovenskej republiky zdôraznil túto okolnosť v konaní PL. ÚS 42/95 (Zbierka nálezov a uznesení Ústavného súdu Slovenskej republiky 1997, s. 88-89). Význam výsledku referenda sa vyjadruje jeho zaradením na prvé miesto v § 1 odseku 2 zákona o Zbierke zákonov Slovenskej republiky.

            Výsledok referenda podľa čl. 98 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky vyhlási Národná rada. Podľa čl. 89 ods. 2 písm. f) Ústavy Slovenskej republiky predseda Národnej rady Slovenskej republiky vykonáva ďalšie úlohy, ak tak ustanoví zákon. V súlade s týmto ustanovením ústavy zákon určuje, že výsledok referenda v Zbierke zákonov vyhlási predseda Národnej rady Slovenskej republiky rozhodnutím. 

Vyhlásenie výsledku referenda v Zbierke zákonov je konečné, okrem ak sa výsledok referenda stane predmetom konania pred Ústavným súdom Slovenskej republiky podľa čl. 129 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky.
           
Ústavný súd Slovenskej republiky môže vysloviť nálezom, že vykonané referendum je neplatné (§ 69 zákona č. 38/1993 Z.z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov). Nález ústavného súdu sa vyhlási bez odôvodnenia v Zbierke zákonov (§ 70 ods. 2 zák. č. 38/1993 Z.z. v znení neskorších predpisov). 

K bodu 2

	Doložka prednosti medzinárodnej zmluvy nie je všeobecne záväznou právnou normou. Jej uverejnenie v Zbierke zákonov nemá žiadny právny význam.

K čl. II

	Vzhľadom na naliehavý všeobecný záujem nadobudnutie účinnosti tohto zákona sa stanovuje dňom vyhlásenia v Zbierke zákonov.