Dôvodová správa

A. Všeobecná časť
Dňa 29. mája 2002 Národná rada Slovenskej republiky schválila zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý novo upravuje problematiku nemocenského poistenia, realizuje sa ním transformácia súčasného systému dôchodkového zabezpečenia na systém dôchodkového poistenia ako I. piliera dôchodkového systému založeného na priebežnom financovaní a nahrádza sa ním súčasný systém odškodňovania pracovných úrazov a chorôb z povolania systémom úrazového poistenia. V tomto zákone súčasťou sociálneho poistenia nie je systém poistenia v nezamestnanosti a právna úprava uspokojovania nárokov zamestnancov v pracovnom pomere z garančného fondu v prípade, že sa zamestnávateľ stane platobne neschopný, ale s cieľom zavedenia jednotného výberu poistného na nemocenské poistenie, dôchodkové poistenie, úrazové poistenie a poistenie v nezamestnanosti jednou verejnoprávnou inštitúciou, sa ním upravuje aj platenie a vymáhanie poistného na poistenie v nezamestnanosti a príspevku do garančného fondu.
	Všeobecnému systému sociálneho poistenia upravenému zákonom č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení nepodliehajú poistenci silových rezortov, pre ktorých bol s účinnosťou od 1. júla 2002 zavedený osobitný systém sociálneho zabezpečenia zákonom č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
	Pôvodná účinnosť zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení bola ustanovená na 1. júl 2003. Zákonom č. 639/2002 Z. z., ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila 15. novembra 2002, bola zmenená účinnosť zákona o sociálnom poistení na 1. január 2004, a to v súvislosti s prípravou štátneho rozpočtu na rok 2003 a úlohami k zmenám legislatívnych noriem podmieňujúcich štátny rozpočet na rok 2003, najmä z dôvodu zabezpečenia presunu finančných prostriedkov z fondu nemocenského poistenia do fondu dôchodkového zabezpečenia až do konca roku 2003 a vytvorenia dostatočného časového priestoru na zriadenie individuálnych účtov poistencov.
	Podľa Plánu legislatívnych  úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003 jednou z úloh Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky je predložiť návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s termínom jeho predloženia na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky jún 2003, a to z dôvodu upravenia štruktúry a pôsobnosti Sociálnej poisťovne, zefektívnenia činnosti a kontroly v sociálnom poistení, obmedzenia zneužívanie systému nemocenského poistenia a primeraného určenia poskytovania nemocenských dávok.
	V systéme sociálneho poistenia dochádza k týmto zmenám zásadného charakteru, a to
-	novo sa definuje sústava sociálneho poistenia, ktorého súčasťou okrem systémov nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a úrazového poistenia bude aj systém poistenia v nezamestnanosti so súčasným začlenením právnej úpravy poskytovania dávky z tohto systému a systém poistenia pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa označený ako garančné poistenie s právnou úpravou nárokov poskytovaných z tohto systému zamestnancom označených ako dávka garančného poistenia,
-	rozčleňuje sa dôchodkové poistenie na starobné poistenie a invalidné poistenie z dôvodu transparentnosti financovania tohto systému,
-	rozširuje sa možnosť dobrovoľného poistenia na účely nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a poistenia v nezamestnanosti pre každú fyzickú osobu po 16. roku veku, ktorá má trvalý pobyt na území Slovenskej republiky s tým, že povinnému poisteniu na účely nemocenského poistenia a dôchodkového poistenia budú aj naďalej podliehať fyzické osoby vykonávajúce zárobkovú činnosť, a to zamestnanci a vyššie príjmové samostatne zárobkovo činné osoby,
-	fyzickým osobám, ktoré podliehajú povinnému poisteniu sa umožňuje, aby popri povinnom poistení mohli súčasne využiť aj dobrovoľné poistenie,
-	zužuje sa okruh fyzických osôb podliehajúcich povinnému dôchodkovému poisteniu, za ktoré platí poistné štát,
-	v súvislosti s návrhom na poskytovanie náhrady príjmu počas prvých desiatich dní dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca financovanej zamestnávateľmi, upravuje sa poskytovanie nemocenského financovaného Sociálnou poisťovňou od 11. dňa dočasnej pracovnej neschopnosti,
-	upravujú sa podmienky nároku na starobný dôchodok, najmä v súvislosti s postupným predlžovaním dôchodkového veku mužov a žien a jeho zjednotením na 62 rokov veku  a zavádza sa poskytovanie predčasného starobného dôchodku,
-	upravuje sa definícia invalidity, s ktorou súvisí vypustenie právnej úpravy poskytovania čiastočného invalidného dôchodku,
-	upúšťa sa od zásady „dôchodok alebo zárobok“, a umožňuje sa poberanie dôchodku pri súčasnom výkone zárobkovej činnosti, z ktorej sa platí poistné, čo sa premieta aj v spôsobe určovania výšky dôchodku,
-	zavádza sa nový valorizačný mechanizmus zvyšovania dôchodkov,
-	upravuje sa nová štruktúra Sociálnej poisťovne,
-	vo financovaní sa zavádza transfér za poberateľov invalidných dôchodkov zo základného fondu invalidného poistenia do základného fondu starobného poistenia, ktorý bude realizovať Sociálna poisťovňa a upravujú sa nové výšky maximálnych vymeriavacích základov pre jednotlivé systémy sociálneho poistenia,
-	vypúšťa sa právna úprava tvorby rezervných fondov k jednotlivým základným fondom Sociálnej poisťovne a navrhuje sa tvorba jedného rezervného fondu.
Vzhľadom na rozsiahlosť zmien navrhovaných v zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení v znení zákona č. 639/2002 Z. z. ich realizácia novelou zákona by znamenala zneprehľadnenie právnej úpravy v ňom obsiahnutej, čo by malo negatívny vplyv aj na jeho zrozumiteľnosť. Z tohto dôvodu sa navrhuje rekodifikácia.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky listom č. 8602/2003-81 zo dňa 5. júna 2003 vyjadrilo súhlas s doložkou finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť k návrhu zákona o sociálnom poistení.
Predložený návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky.
	Problematika sociálnej politiky je v práve ES/EÚ upravená:
a)	v primárnej legislatíve – čl. 136 až 140 Zmluvy o ES (Maastricht, 1992) v znení jej zmien a doplnkov Amsterdamskou zmluvou z roku 1997. ES a členské štáty majú podľa nich za cieľ podporovať zamestnanosť a zlepšovať životné a pracovné podmienky, aby sa dosiahla ich harmonizácia pri zachovaní dosiahnutej úrovne a primeraná sociálna ochrana. Na dosiahnutie týchto cieľov ES uľahčuje koordináciu, podporuje úzku spoluprácu a dopĺňa činnosti členských štátov vo všetkých oblastiach sociálnej politiky, najmä v záležitostiach týkajúcich sa pracovného práva, sociálneho zabezpečenia a sociálnej ochrany pracovníkov, 
b)	v sekundárnej legislatíve – Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o aplikácii systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci ES a Nariadenie Rady č. 574/72 (EHS) z 21. marca 1973 upravujúce postup pri uplatňovaní nariadenia č. 1408/71, v znení ich neskorších zmien a doplnení. Tieto nariadenia sú základné predpisy pre oblasť sociálneho zabezpečenia, pričom obsahujú pravidlá a riešenia cezhraničných problémov, ktoré vznikajú a vzťahujú sa len na určité kategórie osôb, ktoré prechádzajú z jedného členského štátu do iného. V nich sú pojmy zamestnaná osoba a samostatne zárobkovo činná osoba definované v čl. 1 (a) ako ktorákoľvek osoba poistená na povinnom alebo dobrovoľne pokračujúcom základe, z dôvodu jednej alebo viacerých okolností pokrytých oblasťami systému sociálneho zabezpečenia (choroba, invalidita, staroba, pozostalostné, rodinné alebo nezamestnanecké dávky), ako aj ktorákoľvek osoba poistená dobrovoľne z dôvodu jednej alebo viacerých okolností pokrytých oblasťami uvedenými v tomto nariadení alebo podľa systému sociálneho zabezpečenia členského štátu, určeného či už pre zamestnané osoby a samostatné zárobkovo činné osoby alebo pre všetkých obyvateľov.
Vzhľadom na uvedené, keďže členským štátom je ponechaná široká voľnosť pri navrhovaní a rozvoji ich systémov sociálneho zabezpečenia, stupeň kompatibility tohto návrhu zákona s právom ES/EÚ sa nevyjadruje. Návrh zákona však predstavuje zladenie s požiadavkou uplatňovania princípu rovnosti zaobchádzania medzi mužmi a ženami, ochranu práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti i zamestnávateľa a uplatnenie zásady rovnakého zaobchádzania bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod. 

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a s právom Európskej únie
1. Navrhovateľ zákona:		vláda Slovenskej republiky
2. Názov návrhu zákona:	zákon o sociálnom poistení 
3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a k Európskej únii:
a)	problematika návrhu zákona podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení uzatvorenej medzi Európskym spoločenstvom a ich členskými štátmi na jednej strane a Slovenskou republikou na druhej strane nepatrí medzi oblasti zahrnuté na zbližovanie práva. Podľa článku 88 v oblasti sociálneho zabezpečenia, t.j. v časti sociálneho poistenia, ktoré je predmetom úpravy návrhu zákona sa zabezpečuje spolupráca medzi zmluvnými stranami,
b)	z NPPA, Partnerstva  pre vstup, Bielej knihy, screeningu a plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky  vyplýva požiadavka na inštitucionálne zabezpečenie efektívnej koordinácie systému sociálneho zabezpečenia.
4. Problematika zákona je v práve Európskeho spoločenstva upravená vo viacerých článkoch zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v amsterdamskom znení. V rámci spoločenstva sa v oblasti upravenej návrhom zákona uplatňuje tzv. globálny prístup, ktorého cieľom nie je zosúladenie systémov sociálneho zabezpečenia členských štátov, ale dosiahnutie efektívnej koordinácie týchto systémov.
	Predložený návrh zákona plne rešpektuje štyri všeobecné právne zásady:
1.	aplikáciu jedného zákonodarstva,
2.	rovnosť zaobchádzania,
3.	zachovanie získaných práv,
4.	spočítanie období poistenia.
     Ďalej je táto problematika návrhu zákona upravená v sekundárnom práve v nariadení Rady
-	1408/71/EHS o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva,
-	574/72/EHS o postupe pri uplatňovaní nariadenia Rady 1408/71/EHS a v týchto smerniciach:
-	Smernica Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením,
-	Smernica Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa,
-	Smernica Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod,
-	Smernica Rady 80/987/EHS z 20. októbra 1980 o aproximácii zákonov členských štátov týkajúcich sa ochrany práv zamestnancov pri platobnej neschopnosti ich zamestnávateľa v znení Smernice Rady (87/164/EEC),
-	rozsudok ESD C-34/02 Sante Pasguinigegen Istituto Nazionale della Previdenza Sociale (INP,
-	rozsudok ESD C-92/02 Nina Kristiansen gegen Rijksdienst voor Arbeidsvoorziening.
5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie: úplná.
6.	Gestor (spolupracujúce rezorty):
k Smernici 2000/43 – Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky.
7. Účasť expertov pri príprave návrhu zákona:
    Projekt PHARE – CONSENSUS „Príprava na zapojenie Slovenskej republiky do medzinárodnej koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia“ – t. č. neskončený.	

B. Osobitná časť
K § 1
            Vymedzuje sa predmet a pôsobnosť zákona o sociálnom poistení, ktorého súčasťou bude aj právna úprava poistenia v nezamestnanosti a právna úprava garančného poistenia ako poistenia pre prípad platobnej neschopnosti zamestnávateľa na uspokojovanie nárokov jeho zamestnancov z pracovného pomeru. Zachováca sa súčasná právna úprava, podľa ktorej osobitnému právnemu režimu sociálneho zabezpečenia upraveného zákonom             č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov podliehajú poistenci silových rezortov, a to príslušníci Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu, Zboru väzenskej a justičnej stráže, Železničnej polície, colníci, profesionálni vojaci a vojaci prípadnej služby.
K § 2
            Novo sa definuje sociálne poistenie ako poistenie nielen pre prípad straty alebo zníženia príjmu zo zárobkovej činnosti z dôvodu vzniku sociálnej udalosti, ale aj ako poistenie na zabezpečenie príjmu z dôvodu vzniku sociálnej udalosti bez výkonu zárobkovej činnosti a na uspokojovanie nárokov zamestnancov z pracovného pomeru z dôvodu insolventnosti ich zamestnávateľa.
Navrhuje sa, aby do sociálneho poistenia, pozostávajúceho z nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia a úrazového poistenia sa novo začlenilo aj poistenie v nezamestnanosti a garančného poistenia. Súčasne sa navrhuje členiť dôchodkové poistenie na starobné poistenie a invalidné poistenie.
K § 3 až 12
            Definujú sa základné pojmy sociálneho poistenia. Jedným z týchto základných pojmov je zárobková činnosť, výkon ktorej zakladá povinné poistenie priamo zo zákona. Ďalšími základnými pojmami sú subjekty práv a povinností, ktoré sú obsahom právnych vzťahov sociálneho poistenia, a to zamestnanec, zamestnávateľ, samostatne zárobkovo činná osoba.
Navrhuje sa, aby zárobkovou činnosťou, ktorá bude zo zákona zakladať povinné nemocenské poistenie a dôchodkové poistenie bola činnosť zamestnanca a činnosť samostatne zárobkovo činnej osoby. Za zárobkovú činnosť na účely poistenia v nezamestnanosti sa navrhuje považovať len činnosť zamestnanca.
            Navrhuje sa, aby právne postavenie zamestnanca na účely sociálneho poistenia mal aj verejný ochranca práv a funkciu jeho zamestnávateľa plnila Kancelária verejného ochrancu práv.
            V súvislosti s novelizáciou Zákonníka práce, ktorou sa o.i. zužujú formy pracovnoprávneho vzťahu založeného dohodami len na dohodu o vykonaní práce a dohodu o brigádnickej práci študentov, navrhuje sa, aby zamestnancom na účely úrazového poistenia bola aj fyzická osoba, ktorá vykonáva práce na základe týchto dohôd.
V súvislosti so začlenením poistenia v nezamestnanosti do sociálneho poistenia sa navrhuje, aby poistencom bola aj fyzická osoba, ktorá je alebo bola poistená v nezamestnanosti.
            V definícii pracovného úrazu a choroby z povolania sa preberá ich právna úprava obsiahnutá v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení.
            Definícia nezaopatreného dieťaťa sa navrhuje rozšíriť aj o dieťa, ktoré pre chorobu alebo stav vyžadujúce osobitnú starostlivosť sa nemôže sústavne pripravovať na povolanie alebo nemôže vykonávať zárobkovú činnosť. Súčasne sa navrhuje predĺžiť vekovú podmienku na účely nezaopatrenosti dieťaťa zo súčasných 25 rokov na 26 rokov veku. Kritériá choroby a stavu vyžadujúce osobitnú starostlivosť a dlhodobo nepriaznivého zdravotného stavu dieťaťa sú vymedzené v novo navrhovanej prílohe č. 2.
            Právna úprava všeobecného vymeriavacieho základu sa preberá z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení a právna úprava platobnej neschopnosti zamestnávateľa sa preberá zo zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce.
K § 13
            Z vecného rozsahu nemocenského poistenia a dôchodkového poistenia sa vypúšťa kúpeľná starostlivosť, ktorá bola doplnená do vecného rozsahu týchto poistení poslaneckým návrhom pri schvaľovaní zákona o sociálnom poistení v Národnej rade Slovenskej republiky.
            Kúpeľná starostlivosť je vecná dávka, ktorá svojim charakterom patrí do zdravotnej starostlivosti, a preto by mala byť financovaná zo zdravotného poistenia. S takýmto riešením sa počítalo už v roku 1992 pri príprave zákona NR SR č. 7/1993 Z. z. o zriadení Národnej poisťovne a o financovaní zdravotného poistenia, nemocenského poistenia a dôchodkového poistenia, ktorým sa síce odčlenilo financovanie dávok nemocenského poistenia a dôchodkového zabezpečenia od štátneho rozpočtu, ale financovanie kúpeľnej starostlivosti ako nesystémovej dávky zostalo zachované z prostriedkov štátneho rozpočtu. 
Z dôvodu novo navrhovaných podmienok nároku na starobný dôchodok sa  z vecného rozsahu starobného poistenia navrhuje vypustiť pomerný starobný dôchodok a súčasne sa navrhuje zaviesť poskytovanie predčasného starobného dôchodku.
            Z dôvodu novo navrhovanej definície invalidity sa navrhuje z vecného rozsahu invalidného poistenia vypustiť čiastočný invalidný dôchodok.
            V súvislosti so začlenením poistenia v nezamestnanosti do sociálneho poistenia sa navrhuje z tohto systému poskytovať dávku v nezamestnanosti, ktorou sa nahrádza v súčasnosti poskytovaná podpora v nezamestnanosti. Z dôvodu začlenenia garančného poistenia do sociálneho poistenia sa navrhuje z tohto systému poskytovať dávku garančného poistenia, ktorou sa nahrádza v súčasnosti poskytovaná peňažná náhrada upravená v Zákonníku práce.
K § 14
            V súvislosti s novou definíciou nemocenského poistenia sa navrhuje zásadná zmena v okruhu subjektov, ktoré môžu využiť dobrovoľné nemocenské poistenie jeho rozšírením pre každú fyzickú osobu po dovŕšení 16 rokov jej veku s trvalým  pobytom na území Slovenskej republiky.
K § 15
            Navrhuje sa zúžiť okruh fyzických osôb podliehajúcich dôchodkovému poisteniu, v porovnaní s platným zákonom č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, a to o
-	fyzickú osobu, ktorá je zaradená do evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie, ktorej sa poskytuje podpora v nezamestnanosti, fyzickú osobu, ktorá sa pripravuje na pracovné uplatnenie zaškolením alebo prípravou na prácu, ktorej sa poskytuje podpora v období zaškoľovania a v období prípravy na prácu,
-	fyzickú osobu, ktorá sa po dovŕšení 18 rokov veku sústavne pripravuje na povolanie, ak sa považuje za nezaopatrené dieťa podľa tohto zákona.
            Novo sa navrhuje, aby na  účely starobného poistenia bola povinne poistená fyzická osoba, ktorej sa vypláca invalidný dôchodok do dovŕšenia jej dôchodkového veku.
            Novo sa definuje na účely dôchodkového poistenia podmienka osobnej a celodennej starostlivosti fyzickej osoby, ktorá sa stará o dieťa do troch rokov jeho veku alebo do siedmich rokov jeho veku, ak ide o dieťa s dlhodobo nepriaznivým zdravotným stavom.
            V súvislosti s novou definíciou dôchodkového poistenia sa navrhuje, aby dobrovoľnému dôchodkovému poisteniu mala možnosť podliehať každá fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky.
K § 16 a 17
            Vo vymedzení osobného rozsahu úrazového poistenia sa preberá právna úprava z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení.
K § 18
	Navrhuje sa, aby garančnému poisteniu podliehal tak ako v súčasnosti zamestnávateľ, ktorý zamestnáva zamestnanca v pracovnom pomere, s výnimkou rozpočtovej a príspevkovej organizácie.
K § 19
            Navrhuje sa zásadná zmena v osobnom rozsahu poistenia v nezamestnanosti, ktorá spočíva v tom, že povinnému poisteniu v nezamestnanosti bude podliehať výlučne zamestnanec a umožňuje sa, aby dobrovoľné poistenie v nezamestnanosti mala možnosť využiť každá fyzická osoba po dovŕšení 16 rokov veku s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky. Navrhuje sa, aby poisteniu v nezamestnanosti nepodliehala fyzická osoba, ktorej sa vypláca starobný dôchodok.
K § 20 až 29
            Vo vymedzení vzniku a zániku nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia, úrazového poistenia a poistenia v nezamestnanosti, v prerušení týchto poistení, spôsobilosti fyzickej osoby v právnych vzťahoch sociálneho poistenia, právnych úkonov a počítaní lehôt sa v zásade preberá právna úprava obsiahnutá v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s tým, že sa novo vymedzuje vznik a zánik garančného poistenia.
 K  § 30 a 31
	Navrhovaný zákon rešpektuje odlišné postavenie zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb pri výkone ich zárobkovej činnosti, ktoré spočíva v ich  rozdielnom postavení pri jej výkone i vo forme odmeňovania za vykonanú prácu a spôsobe platenia poistného.
Je potrebné, aby uvedené rozdiely boli zohľadnené i v podmienkach, ktoré musia byť splnené na vznik nároku na nemocenskú dávku. Okrem podmienok, ustanovených na vznik nároku na nemocenskú dávku, ktoré musí splniť zamestnanec, sa u samostatne zárobkovo činnej osoby a dobrovoľne nemocensky poistnej osoby vyžaduje splnenie ďalšej podmienky a to je zaplatenie poistného na nemocenské poistenie.
U zamestnancov sa navrhuje nepodmieňovať vznik nároku na nemocenské dávky zaplatením poistného z dôvodu, že poistné na nemocenské poistenie odvádza za zamestnanca zamestnávateľ, ktorý následky prípadného porušenia povinností súvisiacich s odvodom poistného musí znášať sám a nesplnenie povinnosti zamestnávateľa nemôže ovplyvňovať nároky zamestnanca. 
K § 32
Účelom ochrannej lehoty je chrániť poistenca po určitý časový úsek ešte aj po skončení nemocenského poistenia.
	Naďalej sa zachováva všeobecná  ochranná lehota v dĺžke 42 kalendárnych dní a pre poistenkyňu, ktorej nemocenské poistenie zaniklo v období tehotenstva, sa v záujme jej ochrany a ochrany jej nenarodeného dieťaťa, zachováva šesťmesačná ochranná lehota.
	V zákone je novým spôsobom definované, že ochranná lehota zaniká, ak nezanikla skôr, dňom od ktorého má poistenec nárok na výplatu starobného dôchodku, predčasného starobného dôchodku alebo invalidného dôchodku.
K  § 33 až 38
Nemocenské zo systému sociálneho poistenia sa bude poskytovať zamestnancovi od 11. dňa a samostatne zárobkovo činnej osobe a dobrovoľne nemocensky poistenej  osobe od prvého dňa dočasnej pracovnej neschopnosti do skončenia dočasnej pracovnej neschopnosti, do uznania  invalidity, najdlhšie do uplynutia 52 týždňov od vzniku dočasnej pracovnej neschopnosti. Toto obdobie je v zákone označené ako podporné obdobie.
	Zjednodušuje sa a zjednocuje sa spôsob výpočtu dennej sumy nemocenského u zamestnanca, samostatne zárobkovo činnej osoby  a dobrovoľne nemocensky poistnej  osoby.  Taktiež sa navrhuje zjednotiť poskytovanie nemocenského za kalendárne dni v jednotnej sume 55 %  denného  vymeriavacieho základu na platenie poistného na nemocenské poistenie.
	V tejto súvislosti navrhuje sa, aby zamestnancovi počas prvých 10 dní dočasnej pracovnej neschopnosti poskytoval zamestnávateľ náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti. 
K uvedenému riešeniu sa pristúpilo z dôvodu, aby sa zabránilo zneužívaniu systému zo strany zamestnancov ale aj zo strany zamestnávateľov.
Na základe skúseností ekonomicky vyspelých krajín sa predpokladá, že zavedenie povinnosti uhradiť ušlý príjem zamestnanca v prvých 10. kalendárnych dňoch dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnávateľom, bude mať dopad na zvýšenie záujmu zamestnávateľa o oblasť životného a pracovného prostredia zamestnancov, čo v konečnom dôsledku ovplyvní chorobnosť zamestnancov a zlepší starostlivosť o zdravie zamestnancov. Na druhej strane obmedzí snahu zamestnanca byť práceneschopným v neodôvodnených prípadoch.
Poskytovanie náhrady príjmu za prvých 10 dní dočasnej pracovnej neschopnosti je riešené v návrhu zákona o náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti, ktorý je predkladaný súčasne s návrhom zákona o sociálnom poistení. 
	Osoba, ktorá je dobrovoľne nemocensky poistená má nárok na nemocenské po splnení  „čakacej doby“ 270 kalendárnych dní nemocenského poistenia v posledných dvoch rokoch  pred vznikom dočasnej pracovnej neschopnosti. 
K  § 39 až 43
  	Zo systému sociálneho poistenia sa naďalej bude poskytovať dávka,  ktorej pomenovanie "podpora pri ošetrovaní chorého člena rodiny" sa mení na "ošetrovné". 
Nárok na ošetrovné vznikne, ak poistenec nemôže vykonávať zárobkovú činnosť z dôvodu ošetrovania alebo starostlivosti o zákonom vymedzený okruh fyzických osôb.
  	Navrhuje sa ošetrovné poskytovať pri  splnení podmienok nielen zamestnancovi, ale na rozdiel od súčasného právneho stavu aj samostatne zárobkovo činnej osobe a dobrovoľne nemocensky poistenej  osobe.
  	Novo sa upravuje okruh fyzických osôb, pri ošetrovaní  ktorých má poistenec nárok na ošetrovné, najmä vzhľadom na  vyživovaciu povinnosť predkov a potomkov, určenú Zákonom  o rodine. Na rozdiel od súčasnej právnej úpravy sa navrhuje z podmienok  na vznik nároku na ošetrovné  vypustiť  podmienku  spoločnej domácnosti poistenca a osoby, o ktorú sa stará alebo ju ošetruje.
	Ošetrovné sa navrhuje poskytovať od prvého dňa splnenia podmienok na vznik nároku na dávku najdlhšie počas 10 kalendárnych dní. Spôsob výpočtu tejto dávky je rovnaký ako pri nemocenskom.
K  § 44 až 47
	Zo systému sociálneho poistenia sa naďalej bude poskytovať dávka, ktorej pomenovanie „vyrovnávací príspevok v tehotenstve a materstve“ sa mení na dávku s názvom „vyrovnávacia dávka“. 
	Naďalej sa navrhuje poskytovanie tejto dávky iba zamestnankyni, nakoľko k preradeniu na inú prácu môže dôjsť len podľa  právnych predpisov upravujúcich pracovnoprávne alebo služobné vzťahy (napr. Zákonník práce) a nevzťahujú sa na samostatne zárobkovo činné osoby a dobrovoľne nemocensky poistené osoby. 
	V zásade sa preberá právna úprava podmienok nároku na túto dávku platná do      31. decembra 2003.  Nárok na vyrovnávaciu dávku vzniká zamestnankyni, ktorá bola preradená na inú prácu z dôvodu, že pred preradením vykonávala prácu, ktorá je podľa pracovnoprávnych predpisov zakázaná tehotným ženám alebo matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode, alebo vykonávala prácu, ktorá podľa lekárskeho posudku ohrozuje jej tehotenstvo, zdravie alebo materstvo a po preradení na inú prácu dosahuje bez svojho zavinenia nižší príjem ako pred preradením.
	Suma vyrovnávacej  dávky  sa určí a poskytuje za kalendárny mesiac. Mesačná  suma vyrovnávacej dávky je 55 % z rozdielu medzi mesačným vymeriavacím základom  na platenie poistného zisteným z rozhodujúceho obdobia a vymeriavacím základom na platenie poistného dosahovaným v jednotlivých kalendárnych mesiacoch po preradení zamestnankyne na inú prácu.
K § 48 až 53
Doterajšie pomenovanie „peňažnej pomoci v materstve" sa  navrhuje zmeniť na „materské". 
Na materské má nárok okrem  poistenkyne, ktorá dieťa porodila, aj iná, zákonom ustanovená  osoba, ktorá prevzala dieťa do starostlivosti.
Podmienkou nároku na materské aj v novom systéme sociálneho poistenia je získanie aspoň 270 dní nemocenského poistenia v posledných dvoch rokoch pred pôrodom.
V súlade s právnymi predpismi upravujúcimi pracovnoprávne vzťahy a služobné pomery sa ponecháva  poistenkyni, ktorá dieťa porodila, právo voľby začiatku čerpania materského v rozpätí šesť až osem týždňov pred očakávaným dňom pôrodu a materské sa navrhuje poskytovať v zásade v období 28 týždňov. Spôsob výpočtu materského je rovnaký ako pri nemocenskom.
K § 54
Rozhodujúcim obdobím na zistenie denného vymeriavacieho základu na určenie sumy nemocenskej dávky je v zásade predchádzajúci kalendárny rok. 
K §  55	
V dôsledku zjednotenia poskytovania nemocenského, ošetrovného a materského za kalendárne dni je denným vymeriavacím základom na určenie sumy týchto dávok podiel úhrnu vymeriavacích základov na platenie poistného na nemocenské poistenie dosiahnutých v rozhodujúcom období a počtu kalendárnych dní  pripadajúcich na rozhodujúce obdobie.
K  § 56
  	Z dôvodu, že vyrovnávacia dávka sa poskytuje za kalendárny mesiac,  a nie za kalendárne dni, bolo potrebné určiť mesačný vymeriavací základ, ktorý zamestnankyňa dosahovala v rozhodujúcom období pred preradením na inú prácu. Navrhuje sa, aby mesačný vymeriavací základ bol určený ako 30,4167-násobok denného vymeriavacieho základu. 

K  § 57
Upravuje sa pravdepodobný vymeriavací základ na určenie sumy nemocenských dávok v  situáciách, v ktorých poistenec nemal v rozhodujúcom období príjem zo zárobkovej činnosti a v situáciách, keď nárok na nemocenskú dávku vznikol poistencovi v deň vzniku nemocenského poistenia.
K § 58
Pri výkone viacerých činností, ktoré zakladajú nemocenské poistenie, je potrebné podmienky nároku na nemocenskú dávku sledovať osobitne z každej z týchto činností a ak vznikne nárok na nemocenskú dávku  z viacerých činností, sčítajú sa denné vymeriavacie základy z činností, z ktorých vznikol nárok a dávka sa vypláca len jedna.
K § 59
Ak skutočnosť zakladajúca nárok na nemocenskú dávku vznikla v čase výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby a trvá aj po jeho skončení, sa navrhuje, aby poistencovi vznikol nárok na nemocenskú dávku odo dňa nasledujúceho po skončení výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby. 
 	Osobitne sa navrhuje upraviť nárok na nemocenskú dávku poistenca v prípade, ak skutočnosť zakladajúca nárok na nemocenskú dávku vznikla bezprostredne po skončení výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby. V nadväznosti na § 139 ods. 8 zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce, kde sa ukladá zamestnancovi povinnosť nastúpiť do práce najneskôr tretí deň po skončení výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby, sa navrhuje zamestnancovi, ktorému vznikne skutočnosť zakladajúca nárok na nemocenskú dávku do troch dní od skončenia výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby, ale skôr než začal vykonávať zárobkovú činnosť, zachovať nárok na nemocenskú dávku s tým, že jej výška sa určí z pravdepodobného vymeriavacieho základu.
Ak skutočnosť podmieňujúca vznik nároku na nemocenskú dávku zamestnancovi vznikla po troch dňoch od skončenia výkonu vojenskej služby v ozbrojených silách alebo civilnej služby a zamestnanec nezačal vykonávať zárobkovú činnosť, navrhuje sa, aby mu nárok na nemocenskú dávku nevznikol.
K § 60
            Jedným zo základných pojmov dôchodkového poistenia je obdobie dôchodkového poistenia, t.j. obdobie, ktoré podmieňuje vznik nároku na dôchodkovú dávku a  jeho sumu.
            Hodnotenie období poistenia je v zásade podmienené zaplatením poistného. Z tohto základného princípu sa navrhuje výnimka pre zamestnancov, za ktorých je povinný odvádzať poistné zamestnávateľ a nesplnenie tejto povinnosti zamestnávateľom nemôže byť na ujmu v dôchodkových nárokoch zamestnanca.
            Odstraňuje sa súčasný inštitút náhradných dôb s tým, že obdobia dôchodkového poistenia, ktoré sa do 31. decembra 2003 považovali za náhradné doby sa budú hodnotiť pre nárok a výšku dôchodkovej dávky.
K § 61 až 63
            Zachováva sa nový spôsob výpočtu dôchodkových dávok, obsiahnutý v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. založený na osobnom mzdovom bode, ktorým bude zabezpečené, že sa dynamika vývoja zárobkov adekvátne premietne do výšky dôchodku.
            Osobný mzdový bod ako podiel osobného vymeriavacieho základu a všeobecného vymeriavacieho základu veľmi dobre vyjadruje mieru zásluhovosti poistenca pri platení poistného do dôchodkového systému v každom kalendárnom roku rozhodujúceho obdobia.
            Priemerný osobný mzdový bod dosiahnutý v rozhodujúcom období veľmi dobre vyjadruje priemernú mieru zásluhovosti poistenca na poistnom zaplatenom v rozhodujúcom období. Redukčná schéma je výsledkom experimentálnych prepočtov na reálnych dátach získaných o novopriznaných starobných dôchodkoch zo Sociálnej poisťovne za obdobie rokov 1999 – 2000.
            Redukčná schéma je tiež výsledkom snahy pre čo najširší okruh poistencov premietnuť ich zásluhovosť pri platení poistného vo výške ich dôchodkov. Prvá hraničná hodnota 1,25 v redukčnej schéme je určená tak, aby zabezpečila plnenie minimálnych medzinárodných noriem.
Navrhuje sa, aby sa v období rokov 2004 až 2011 postupne zohľadňovala výška vymeriavacieho základu, z ktorého sa platí poistné na dôchodkové poistenie vo výške priemerného osobného mzdového bodu tak, aby v cieľovom roku 2011 jeho hodnota na určenie výšky dôchodkovej dávky dosiahla výšku 3.
          	V porovnaní s platným zákonom č. 413/2002 Z. z. sa navrhuje zmena v tom, že rozhodujúcim obdobím na zistenie priemerného osobného mzdového bodu budú vždy kalendárne roky pred rokom, v ktorom poistenec splnil podmienky nároku na dôchodkovú dávku. V prvom roku účinnosti zákona rozhodujúcim obdobím budú kalendárne roky 1994 až 2003, t.j. rozhodujúce obdobie v prvom roku účinnosti zákona  bude desať rokov, pričom v každom ďalšom roku účinnosti zákona sa toto rozhodujúce obdobie bude postupne predlžovať až na celoživotnú kariéru poistenca.
K § 64
            Jedným z najdôležitejších cieľov novej konštrukcie dôchodku je poskytovať poistencom, ktorí dosiahli 40 osobných mzdových bodov za celé obdobie dôchodkového poistenia pri prvom vymeraní dôchodok vo výške 50 % z priemernej mzdy v hospodárstve v roku, ktorý o jeden rok predchádza rok priznania dôchodku.
            Pretože pre priemernú mzdu v hospodárstve Slovenskej republiky za rok 2003 platí v súčasnosti odhad 14686 Sk, možno prvú dôchodkovú hodnotu (DH) vypočítať z rovnosti:
              dôchodok = 40 x DH = 0,5 x 14686 Sk, z ktorej DH = 183,58 Sk
            Dôchodková hodnota je peňažnou hodnotou za jeden osobný mzdový bod. Jej význam v konštrukcii dôchodku je ten, že premieňa zásluhovosť na slovenské koruny.
            Mechanizmus ďalšieho určovania dôchodkovej hodnoty musí zaručiť, aby vyššie uvedený cieľ bol splnený dlhodobo, t. j. aby všetci občania za 40 osobných mzdových bodov dostali pri prvom vymeraní dôchodok vo výške 50 % z predchádzajúcej priemernej mzdy (PM) v hospodárstve, a to bez ohľadu na to, v ktorom roku im bol dôchodok prvýkrát vymeraný. Pre dôchodky vymerané v rokoch „r“ a „r+1“ by malo platiť:
              40 x DH(r) = 0,5 x PM(r-1); 40 x DH(r+1) = 0,5 x PM(r).
Je preto
              DH(r+1) / DH(r) = PM(r) / PM(r-1), t.j. teoreticky a exaktne by sa dôchodková hodnota mala každoročne upravovať príslušným indexom rastu priemernej mzdy v hospodárstve. Z praktických dôvodov však nie je možné takéto zvyšovanie uskutočniť, a preto sa pristúpilo k navrhovanej aproximácii prostredníctvom tretích štvrťrokov.
K § 65
            Účelom starobného dôchodku je zabezpečiť poistencovi príjem z dôvodu dovŕšenia dôchodkového veku.
            V porovnaní s právnou úpravou podmienok nároku na starobný dôchodok obsiahnutou v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení navrhuje sa jej zásadná zmena. Obdobie dôchodkového poistenia, ako jedna z podmienok nároku na starobný dôchodok sa skracuje z doterajších 25 rokov na 10 rokov. Dôchodkový vek ako druhá z podmienok nároku na starobný dôchodok sa navrhuje predĺžiť jednotne pre mužov a ženy na 62 rokov, a to z dôvodu zabezpečenia finančnej udržateľnosti dôchodkového systému.
            Zjednotenie dôchodkového veku potrebného na vznik nároku na starobný dôchodok vyplýva z požiadavky implementácie zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami ustanovenej Smernicou Rady Európskych spoločenstiev č. 7 z roku 1979.
            Podľa čl. 7 tejto smernice členský štát má právo uplatniť výnimku zo zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami v súvislosti s určením veku odchodu do dôchodku na účely poskytovania starobného dôchodku. Výnimka je však možná len v prípade, že jej uplatnenie a zachovanie odôvodňuje udržanie dosiahnutej úrovne sociálneho zabezpečenia. Vzhľadom na nepriaznivý vývoj vo financovaní dôchodkového systému, ktorý od roku 2000 je deficitný, uplatnenie výnimky na zachovanie rozdielneho dôchodkového veku mužov a žien nebude možné odôvodniť.
            Predlžovanie dôchodkového veku mužov a žien sa navrhuje vykonávať postupne.
              Predlžovanie dôchodkového veku sa bude týkať tých mužov, ktorí v období od        1. januára 2004 do 31. decembra 2005 dovŕšia 60 rokov veku, ku ktorému sa pripočíta v roku 2004 deväť kalendárnych mesiacov a v roku 2005 18 kalendárnych mesiacov. Dôchodkový vek 62 rokov pre všetkých mužov – poistencov sa začne uplatňovať od 1. júla 2007.
            Predlžovanie dôchodkového veku sa bude týkať tých žien, ktoré v období od             1. januára 2004 do 31. decembra 2014 dovŕšia dôchodkový vek podľa zákona č. 100/1988 Zb. o sociálnom zabezpečení v znení neskorších predpisov diferencovaný podľa počtu vychovaných detí, ku ktorému sa pripočíta zákonom určený počet kalendárnych mesiacov v závislosti od toho, v ktorom kalendárnom roku patriaceho do obdobia rokov 2004 až 2014 žena – poistenkyňa dovŕši vek v súčasnosti ustanovený na nárok na starobný dôchodok. Dôchodkový vek 62 rokov pre všetky ženy sa začne uplatňovať od roku 2023.
K § 66
            Zachováva sa spôsob výpočtu dôchodkových dávok upravený v platnom zákone       č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, ktorý má tieto výhody:
1.	Priemerná hodnota osobných mzdových bodov lepšie odráža zásluhovosť poistenca v rozhodujúcom období ako priemerný mesačný zárobok.
2.	Priamoúmerné zohľadnenie dĺžky obdobia poistenia v novej konštrukcii lepšie zohľadňuje zásluhovosť poistenca za celé obdobie poistenia.
3.	Spôsob výpočtu starobného dôchodku v cieľovom stave, t.j. v čase, kedy dĺžka rozhodujúceho obdobia pokryje celú kariéru poistencov, zaručuje, že starobné dôchodky rovnako zásluhových občanov (občanov, ktorí získali rovnaký počet osobných mzdových bodov), nech už boli priznané v ktoromkoľvek roku, budú tvoriť rovnaké percento priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky v kalendárnom roku, ktorý o jeden rok predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa priznáva dôchodok.
To znamená, že pri priznaní dôchodku rovnako zásluhoví občania budú mať rovnakú úroveň dôchodku.
            Spôsob výpočtu starobného dôchodku v období, v ktorom ešte nie je dosiahnutý vyššie uvedený cieľový stav, t.j. kedy dĺžka rozhodujúceho obdobia ešte nepokrýva kariéru všetkých poistencov, je prispôsobený tomu, aby bol čo najlepšou aproximáciou celej pracovnej kariéry poistencov.
            Zásadným spôsobom sa zmení tzv. miera náhrady, t.j. relácia sumy dôchodku k posledným priemerným zárobkom. Zatiaľ čo podľa starej konštrukcie menej zásluhoví občania získali mieru náhrady až 90 % a vysoko zásluhoví len 25 % podľa novej konštrukcie sa tieto relácie zmenia.
	Ak poistenec získal obdobie dôchodkového poistenia po splnení podmienok nároku na starobný dôchodok bez poberania tohto dôchodku, dlhšie obdobie platí poistné do systému dôchodkového poistenia a súčasne kratšie obdobie bude poberať svoj dôchodok. Dlhšie obdobie platenia poistného je do výšky dôchodku premietnuté prostredníctvom osobných mzdových bodov získaných „navyše“, tak, že k sume starobného dôchodku určenej ku dňu vzniku nároku na starobný dôchodok sa pripočíta suma zodpovedajúca plnej výške osobných mzdových bodov, ktoré poistenec dosiahol po splnení podmienok nároku na starobný dôchodok a táto suma sa zvýši za každých 30 dní dôchodkového poistenia získaných po splnení podmienok nároku na starobný dôchodok bez jeho poberania o 0,5 %, čím sa bude motivovať k neskoršiemu odchodu do dôchodku a zabezpečí sa plné uplatnenie poistného princípu (bonus – malus).
            Vzhľadom na to, že sa navrhuje upustiť od uplatňovania zásady „dôchodok alebo zárobok“, t.j. umožňuje sa vyplácať starobný dôchodok aj popri príjme zo zárobkovej činnosti v neobmedzenom rozsahu, skutočnosť, že poberateľ starobného dôchodku platí poistné na dôchodkové poistenie z príjmu zo zárobkovej činnosti sa navrhuje zohľadniť aj vo výške už vyplácaného starobného dôchodku tak, že k výške vyplácaného starobného dôchodku sa pripočíta suma zodpovedajúca jednej polovici osobných mzdových bodov získaných popri poberaní starobného dôchodku.
            Z dôvodu novo navrhovaných podmienok nároku na starobný dôchodok sa upúšťa od poskytovania pomerného starobného dôchodku, ktorý podľa právnej úpravy obsiahnutej v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. sa mal poskytovať pri získaní aspoň 15 rokov dôchodkového poistenia a pri dovŕšení 65 rokov veku.
K § 67
            Navrhuje sa zaviesť poskytovanie predčasného starobného dôchodku poistencovi, ktorý splní podmienku získania aspoň desiatich rokov dôchodkového poistenia a podmienku, že suma predčasného starobného dôchodku je vyššia ako 1,2 násobok sumy životného minima pre jednu plnoletú fyzickú osobu, t.j. sumu, ktorá v súčasnosti je 4716 Sk mesačne. Navrhuje sa nepodmieniť nárok na predčasný starobný dôchodok splnením vekovej podmienky.
K § 68
            Navrhuje sa, aby dlhšie obdobie poberanie predčasného starobného dôchodku sa zohľadnilo aj v jeho sume, a to znížením o 0,5 % za každých začatých 30 dní skoršieho poberania tohto dôchodku pred dovŕšením dôchodkového veku. Vzhľadom na to, že výkon zárobkovej činnosti je pre vznik nároku na predčasný starobný dôchodok právne irelevantnou skutočnosťou, navrhuje sa upraviť režim určovania sumy predčasného starobného dôchodku z dôvodu výkonu zárobkovej činnosti, resp. získania obdobia dôchodkového poistenia po priznaní predčasného starobného dôchodku rovnako ako u starobného dôchodku.
	Navrhuje sa neznižovať sumu predčasného starobného dôchodku poistencovi, ktorý ku dňu uplatnenia nároku na tento dôchodok spĺňa podmienky nároku na dávku v zamestnanosti a nepožiada o jej priznanie, a to za obdobie, počas ktorého by sa mu vyplácala dávka v nezamestnanosti.
K § 69
            Navrhuje sa vylúčiť vznik nároku na starobný dôchodok pri dovŕšení dôchodkového veku poistencovi, ktorému bol priznaný predčasný starobný dôchodok.
K § 70 až 72
            Vznik nároku na invalidný dôchodok bude  naďalej podmienený okrem zdravotného hľadiska, t.j. invalidity aj splnením podmienky potrebného obdobia poistenia.
            K zásadnej zmene dochádza v definícii invalidity. Táto je založená na takom dlhodobo nepriaznivom zdravotnom stave, v dôsledku ktorého došlo k poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť v porovnaní so zdravou fyzickou osobou. Novo sa navrhuje, aby invaliditu zakladal pokles vyšší ako 33%. Z tohto dôvodu sa vypúšťa definícia čiastočnej invalidity ako jednej z podmienok nároku na čiastočný invalidný dôchodok, ktorý sa v porovnaní s právnou úpravou obsiahnutou v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení navrhuje vypustiť z vecného rozsahu dôchodkového poistenia.
	Pre všetkých poistencov mladších ako 22 rokov sa navrhuje splniť podmienku potrebného obdobia dôchodkového poistenia v rozsahu najmenej jeden rok.
K § 73
            Novo sa navrhuje upraviť spôsob určovania sumy invalidného dôchodku, v ktorom sa zohľadňuje rozsah percentuálneho poklesu schopnosti poistenca vykonávať zárobkovú činnosť a skutočnosť, či poberateľ invalidného dôchodku vykonáva zárobkovú činnosť.
            Zachováva sa spôsob výpočtu invalidného dôchodku upravený v platnom zákone     č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení tomu poistencovi, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyšší ako 66 % a ktorý ako poberateľ invalidného dôchodku nevykonáva zárobkovú činnosť. Ak takýto poberateľ invalidného dôchodku vykonáva zárobkovú činnosť, navrhuje sa znížiť výšku invalidného dôchodku o jednu tretinu.
            Suma invalidného dôchodku poistenca, ktorý má pokles schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť v rozsahu 34 % až 66 % sa navrhuje určiť príslušným percentuálnym podielom poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť z invalidného dôchodku. Súčasne sa navrhuje vylúčiť sledovanie poklesu zárobku pre nárok na výplatu invalidného dôchodku tohto poistenca.
K § 74 a 75
	Právna úprava podmienok nároku na vdovský dôchodok a podmienok nároku na vdovecký dôchodok a spôsobu určovania ich sumy sa v zásade preberá z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení. Navrhuje sa obnovenie nároku na výplatu týchto dôchodkov po uplynutí jedného roka od smrti manžela (manželky) pri splnení zákonom ustanovenej podmienky v ktoromkoľvek období bez časového obmedzenia. Súčasne sa navrhuje vypustenie právnej úpravy priznávania vdoveckých dôchodkov, ktorá bola do zákona doplnená poslaneckým návrhom pri jeho schvaľovaní v Národnej rade Slovenskej republiky, a ktorou sa malo umožniť priznávať vdovecké dôchodky, vdovcom, ktorých manželky zomreli pred účinnosťou zákona. Dôvodom vypustenia tejto právnej úpravy je jej nerealizovateľnosť v praxi, pretože ju nie je možné aplikovať na situácie, ktoré nastali v minulosti. Nerealizovateľnosť spočíva v tom, že vdovecký dôchodok sa priznáva na obdobie 1 roka od smrti manželky a po uplynutí tohto obdobia sa skúmajú podmienky pre jeho ďalšie poskytovanie. Poslanecká právna úprava je nerealizovateľná nielen z právneho hľadiska, ale v mnohých prípadoch je nerealizovateľná aj z technického hľadiska, pretože doklady preukazujúce rozhodné skutočnosti, predovšetkým o dobách zamestnania a o zárobkoch, Sociálna poisťovňa po určitej dobe skartuje. Poslanecká právna úprava je neaplikovateľná aj z toho hľadiska, že pri jej uplatnení by došlo k jej prekrývaniu so v súčasnosti účinnou právnou úpravou podľa zákona č. 100/ 1988 Zb. o sociálnom zabezpečení, ktorej účinky vo vzťahu k vdoveckým dôchodkom priznaným pred 1. januárom 2004 sa predlžujú aj po 31. decembri 2003, t. j. na obdobie účinnosti zákona o sociálnom poistení.
K § 76 a 77
	U sirotského dôchodku sa navrhuje podmieniť vznik nároku na tento dôchodok splnením podmienky potrebného obdobia poistenia zomrelého rodičia minimálne na vznik nároku na invalidný dôchodok.
	U jednostranne osirelých detí sa navrhuje zachovať súčasnú percentuálnu výmeru sirotského dôchodku. Na rozdiel od právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2003 sa navrhuje neustanoviť sumu sirotského dôchodku obojstranne osirelého dieťaťa z dôvodu, že dieťa má nárok na sirotský dôchodok po každom zomrelom rodičovi, a to v sume 30 %.
K § 78
	V navrhovanom ustanovení sa uplatňuje zásada, podľa ktorej sa ako obdobie dôchodkového poistenia na účely dôchodkových nárokov hodnotia len tie obdobia, za ktoré bolo včas a v správnej výške zaplatené poistné na dôchodkové poistenie. Ak poistné na dôchodkové poistenie nebolo zaplatené včas a v správnej výške hodnotí sa príslušné obdobie ako obdobie dôchodkového poistenia pre dôchodkové nároky až odo dňa zaplatenia  príp. doplatenia poistného.
K § 79
	V súlade so súčasnou právnou úpravou zachováva sa na určenie sumy dôchodku u poistenca, ktorý už poberal niektorý z určených dôchodkov, výhoda tzv. stop priemerného osobného mzdového bodu. To znamená, že dôchodok neskôr priznaný sa nemôže vymerať z nižšieho priemerného osobného mzdového bodu, než z ktorého bol vymeraný predchádzajúci dôchodok.
K § 80
	Navrhuje sa prekvalifikovanie invalidného dôchodku, ktorý by sa mal poistencovi vyplácať po dovŕšení dôchodkového veku, na starobný dôchodok.
K § 81
	Pri súbehu nároku na výplatu viacerých dôchodkov, ktoré plnia v zásade rovnakú funkciu patrí vždy len jeden dôchodok, a to dôchodok vyšší.
	Pri súbehu nárokov na dôchodky, z ktorých každý plní inú funkciu, naďalej platí, že patrí vždy vyšší dôchodok v plnej výške a nižší dôchodok sa kráti na polovicu.
	Obmedzenie úhrnu vdovského dôchodku (vdoveckého dôchodku) a sirotských dôchodkov výškou dôchodku zomrelého sa uplatňuje vo všetkých systémoch založených na poistnom princípe.
K § 82
Navrhuje sa mechanizmus zvyšovania dôchodkových dávok, podľa ktorého sa percentuálne zvýšenie dôchodku určí ako súčet polovice percenta medziročného rastu spotrebiteľských cien a polovice percenta medziročného rastu priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky.
K § 83 a 84
	Vymedzujú sa spoločné pojmy súvisiace s poskytovaním úrazových dávok.
	Vzhľadom na skutočnosť, že okruh subjektov, ktorým vzniká nárok na úrazové dávky je širší a okrem zamestnancov sú v ňom zahrnuté aj ďalšie fyzické osoby, na ich pomenovanie v návrhu zákona sa zavádza pojem „poškodený“.
	Navrhuje sa, aby denným vymeriavacím základom na určenie výšky úrazovej dávky v zásade bol vymeriavací základ zamestnanca. Rozhodujúce obdobie je v zásade rovnaké ako rozhodujúce obdobie na určenie denného vvymeriavacieho základu na účely poskytovania nemocenských dávok s tým, že skutočnosťou rozhodujúcou na jeho určenie je vznik nároku na úrazovú dávku alebo deň skončenia výkonu zárobkovej činnosti, počas ktorej poškodený utrpel pracovný úraz alebo počas ktorej pracoval za podmienok, za ktorých vzniká choroba z povolania. Súčasne sa navrhuje indexácia denného vymeriavacieho základu v prípade, ak skutočnosťou rozhodujúcou na určenie obdobia, za ktoré sa zisťuje denný vymeriavací základ nie je deň vzniku nároku na úrazovú dávku.
K § 85 až 87
	Vznik nároku na úrazový príplatok sa navrhuje podmieňovať dočasnou pracovnou neschopnosťou vzniknutou v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania, ktorá súčasne zakladá nárok na náhradu príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca na nárok na nemocenské. Vo vzťahu k takto poskytovaným dávkam má úrazová príplatok výlučne nadstavbový charakter. Poskytovaním úrazového príplatku k náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca vo výške 62 % a k nemocenskému vo výške 25 % denného vymeriavacieho základu sa poškodenému zabezpečí v zásade náhrada jeho netto príjmu, ktorý dosahoval pred vznikom nároku na túto dávku.
K § 88 a 89
	Vznik nároku na úrazovú rentu sa navrhuje podmieňovať najmenej 33 %-ným poklesom pracovnej schopnosti.
	V sume úrazovej renty sa zohľadňuje percentuálny pokles pracovnej schopnosti, pričom sa vychádza z 80 % denného vymeriavacieho základu, čo v zásade zodpovedá netto sume denného príjmu. Mesačná suma úrazovej renty sa určí ako 30, 4167 násobok jej dennej sumy.
	Navrhuje sa, aby v prípadoch, v ktorých je vyplácaná dôchodková dávka, úrazová renta mala nadstavbový charakter.
K § 90 a 91
	Poskytovaním jednorazového vyrovnania sa nahrádza poškodenie zdravia v rozsahu, ktorý nezakladá nárok na úrazovú rentu a jeho účelom je pomôcť poškodenému prispôsobiť sa zmeneným zdravotným prípadne pracovným podmienkam.
	Suma jednorazového odškodnenia je odvodená z ročného príjmu poškodeného, v ktorej je premietnutá miera percentuálneho poškodenia jeho zdravia.
K § 92 a 93
	Účelom pozostalostnej úrazovej renty je nahradiť škodu fyzickým osobám, voči ktorým mal poškodený v čase smrti vyživovaciu povinnosť určenú súdom. Z uvedeného dôvodu suma pozostalostnej úrazovej renty je určená sumou výživného alebo príspevku na výživu a dĺžka obdobia jej poskytovania je určená dĺžkou obdobia, počas ktorého mala trvať vyživovacia povinnosť.
K § 94
	Na preklenutie nepriaznivej finančnej situácie rodiny, spôsobenej stratou príjmu poškodeného, ktorý zomrel v dôsledku pracovného úrazu alebo choroby z povolania, sa navrhuje poskytnúť manželke (manželovi) a nezaopatreným deťom odškodnenie jednorazovými sumami, ktorými sa má rodine umožniť prispôsobiť sa zmeneným životným podmienkam. Ich suma sa navrhuje pre manželku (manžela) v zásade v sume zodpovedajúcej brutto dvojročnému príjmu poškodeného, najviac však jeden milión Sk a na každé nezaopatrené dieťa sa navrhuje poskytnúť polovicu sumy poskytnutej manželke (manželovi), pričom úhrn súm jednorazových odškodnení nezaopatrených detí nesmie presiahnuť jeden milión Sk.
K § 95 až 98
	Jedným z cieľov úrazového poistenia je umožniť poškodenému opätovne sa uplatniť na trhu práce. Preto sa uprednostňuje poskytovanie pracovnej rehabilitácie a rekvalifikácie pred poskytovaním úrazovej renty. Poskytovanie týchto dávok sa navrhuje fakultatívne vzhľadom na to, že odôvodnenosť poskytovania pracovnej rehabilitácie alebo rekvalifikácie v individuálnych prípadoch bude determinovaná viacerými skutočnosťami, najmä stupňom poškodenia zdravia, vekom poškodeného a pod.
	Ako náhrada straty príjmu zo zárobkovej činnosti sa navrhuje poskytovať poškodenému počas rehabilitácie rehabilitačné a počas rekvalifikácie rekvalifikačné, a to v sume, ktorou sa poškodenému zabezpečí v zásade náhrada jeho netto príjmu, ktorý dosahoval zo zárobkovej činnosti.
K § 99
	Pri poskytovaní náhrady za bolesť a náhrady za sťaženie spoločenského uplatnenia sa navrhuje postupovať podľa osobitného predpisu. Súčasne sa navrhuje obmedzenie poskytnutia týchto náhrad maximálnou sumou, ktorej výška bude ustanovená osobitným predpisom, ktorá sa bude valorizovať k 1. júlu  každého kalendárneho roka o percento zvyšovania dôchodkových dávok.
K § 100
	Za účelne vynaložené náklady spojené s liečením sa považujú najmä náklady na dopravu do zdravotníckeho zariadenia a späť do miesta trvalého pobytu alebo do miesta prechodného pobytu poistenca, náklady správneho charakteru (napr. správne poplatky) a ďalšie výdavky, priamo či nepriamo spojené s liečením poistenca, ak na ich úhradu nie je nárok zo zdravotného poistenia. Maximálnu pevnú sumu náhrady nákladov spojených s liečením sa navrhuje valorizovať vždy k 1. jjúlu kalendárneho roka o percento zvyšovania dôchodkových dávok.
K § 101
	So zreteľom na uplatnenie zásady náhrady škody spôsobenej pracovným úrazom alebo chorobou z povolania tak, aby nedochádzalo k neúmernému zaťaženiu členov domácnosti poškodeného, navrhuje sa v prípade jeho úmrtia poskytovať osobe, ktorá obstarala pohreb, náhradu nákladov spojených s pohrebom. Nákladmi spojenými s pohrebom sa rozumejú najmä cintorínske poplatky, cestovné výdavky, zriadenie pomníka a jedna tretina priemerných nákladov na smútočné ošatenie a pod.
	Maximálne sumy uvedených náhrad sa navrhuje každoročne valorizovať rovnakým spôsobom ako sa navrhuje valorizácia náhrady spojených s liečením.
K § 102 a 103
	Preberá sa právna úprava nárokov zamestnanca z pracovného pomeru v prípade platobnej neschopnosti zamestnávateľa a spôsob určenia ich výšky zo zákona č. 311/2001 Z. z. Zákonník práce.
K § 104 až 108
	Nárok na dávku v nezamestnanosti sa navrhuje podmieniť zaradením poistenca do evidencie nezamestnaných občanov, hľadajúcich zamestnanie a získaním aspoň troch rokov poistenia v nezamestnanosti v období posledných štyroch rokov pred jeho zaradením do tejto evidencie. U poistenca dobrovoľne poisteného v nezamestnanosti sa nárok na dávku v nezamestnanosti  navrhuje  podmieniť  zaplatením  poistného  za  celé  obdobie  dobrovoľného  poistenia  v nezamestnanosti.
            Maximálnu  dĺžku  poskytovania   dávky  v nezamestnanosti  sa  navrhuje  ustanoviť  jednotne,  a to     na obdobie  šiestich  mesiacov  od  zaradenia  do    evidencie nezamestnaných občanov  hľadajúcich  zamestnanie.  Zánik  nároku  na  dávku  v nezamestnanosti  sa  navrhuje  viazať  vždy  na deň vyradenia  poistenca  z tejto  evidencie.
            Navrhuje sa vylúčiť  nárok  na  dávku  v nezamestnanosti  v období, v ktorom poistencovi   vznikol  nárok  na  nemocenské  dávky  z ochrannej lehoty a v období, v ktorom  sa  poistencovi  vypláca  rodičovský príspevok.
            Spôsob  určovania  dávky  v nezamestnanosti  sa  navrhuje  ustanoviť  jednotne,  a to  vo výške  50 %  denného vymeriavacieho  základu  zisteného   za  obdobie  troch  rokov  predchádzajúcich dňu, v ktorom  bol  poistenec  zaradený  do evidencie  nezamestnaných  občanov hľadajúcich  zamestnanie.
K § 109 až 119
            V právnej  úprave  spoločných  ustanovení  o nemocenských  dávkach, dôchodkových  dávkach, úrazových  dávkach a o dávke  v nezamestnanosti sa  v zásade  preberá  právna  úprava   z platného   zákona  č. 413/2002 Z. z.  o sociálnom poistení s tým, že  
-	aplikácia  týchto  ustanovení  sa  rozširuje  aj na dávku  v nezamestnanosti a na dávku garančného poistenia,
-	upúšťa  sa  od  osobitného  režimu  zúčtovania taxatívne  určeného   okruhu  dôchodkových  dávok  a úrazových  dávok s dávkou  sociálnej pomoci z dôvodu,  že  na  zúčtovanie všetkých  dávok  sociálneho poistenia  sa  bude  vzťahovať všeobecný režim a novo sa upravuje zúčtovanie dávky garančného poistenia s dávkou sociálnej pomoci,
-	zavádza  sa  inštitút osobitného  príjemcu  dávok,  najmä z dôvodu    zabezpečenia  súvislej výplaty  dôchodku  napr.   v situácii, keď  oprávnený   nie je  schopný  preberať  dôchodok, ale  táto  skutočnosť  nie je  dôsledkom  nespôsobilosti  na právne  úkony.
K § 120 až 127
            Navrhuje  sa  nová organizačná  štruktúra  Sociálnej poisťovne, podľa  ktorej  orgánmi Sociálnej  poisťovne  sú  
- rada  riaditeľov, ktorá ako  kolektívny  štatutárny  orgán riadi Sociálnu poisťovňu, jej  členov vymenúva a odvoláva  vláda Slovenskej republiky   na návrh  ministra práce, sociálnych vecí a rodiny  Slovenskej republiky a v zásade  preberá  kompetencie, ktoré  v súčasnosti  má správa  rada  Sociálnej poisťovne,
- dozorná  rada,  ktorá ako  dozorný  orgán  a kontrolný  orgán má   samosprávny  charakter, t. j.  je   konštituovaná  na  tripartitnom princípe, jej  členov  vymenúva a odvoláva  Národná rada  Slovenskej  republiky a v zásade  preberá pôsobnosť  súčasnej  dozornej  rady  Sociálnej poisťovne,
- riaditeľ pobočky,  ktorý  riadi  pobočku  Sociálnej  poisťovne a koná vo všetkých  veciach  patriacich do pôsobnosti  pobočky Sociálnej  poisťovne.
            V súvislosti  s novo  navrhovanými  orgánmi  Sociálnej poisťovne  organizačnými  zložkami  Sociálnej  poisťovne  sa  navrhujú  Ústredie Sociálnej poisťovne  a pobočky  Sociálnej poisťovne.
K § 128
            Právna  úprava  určenia  okruhu  subjektov, ktoré   sú  povinné platiť  poistné   na  jednotlivé  druhy  sociálneho  poistenia  je  viazaná  na  okruh  subjektov, ktoré podliehajú  jednotlivým  druhom   sociálneho  poistenia, a to  bez  ohľadu  na  skutočnosť,  či  poistenie  je povinné alebo  dobrovoľné.
            Vzhľadom  na  skutočnosť,  že  sa navrhuje, aby  povinnému  starobnému  poisteniu  podliehali  aj  fyzické osoby, ktorým  sa  vypláca  invalidný  dôchodok,  súčasne  sa navrhuje, aby za  tieto fyzické  osoby  Sociálna  poisťovňa  realizovala   transfér  poistného zo základného   fondu  invalidného   poistenia  do  základného  fondu  starobného  poistenia.
            Zužuje  sa okruh  fyzických osôb, ktoré  podliehajú  povinnému  dôchodkovému  poisteniu a za  ktoré sa  navrhuje, aby  poistné  na  dôchodkové poistenie  platil  štát. V tejto  súvislosti  sa  navrhuje  aj  vypustenie  poslaneckej  právnej úpravy,  podľa  ktorej  štát  mal platiť poistné  na  dôchodkové poistenie  za  fyzickú osobu, ktorá  sa  stará  o dieťa  do  šesť  rokov jeho veku  a obnovuje  sa  pôvodný  zámer  vládneho  návrhu zákona,  a to hodnotiť  ako obdobie  dôchodkového  poistenia   obdobie  starostlivosti  o dieťa  do  3 rokov  veku  a v prípade, že  ide  o dieťa s dlhodobo nepriaznivým  zdravotným stavom, toto  obdobie  hodnotiť  do  siedmich rokov  veku  dieťaťa. 
	Navrhuje sa zaviesť platenie poistného do rezervného fondu, ktoré budú platiť zamestnávatelia, povinne dôchodkovo poistené samostatne zárobkovo činné osoby a dobrovoľne dôchodkovo poistené osoby.
K § 129
            V spôsobe určovania  sumy  poistného na  nemocenské  poistenie,  poistného  na dôchodkové poistenie,  poistného na  úrazové poistenie, poistného na  poistenie  v nezamestnanosti percentuálnou  sadzbou  z vymeriavacieho  základu  nedochádza  k zásadným  zmenám  v porovnaní  s právnou  úpravou  uvedenou   v zákone  č. 413/2002 Z. z.  o sociálnom poistení s tým, že táto právna úprava sa rozširuje aj na poistné na garančné poistenie a na poistné do rezervného fondu sociálneho poistenia.
K § 130
            Navrhujú  sa  nové  percentuálne   sadzby na určenie  poistného  na  nemocenské poistenie.  V navrhovanej  zníženej  percentuálnej  sadzbe  na  určenie   poistného na nemocenské poistenie  zamestnanca  a zamestnávateľa  sa   zohľadňuje  skutočnosť,  že  nemocenské  sa  navrhuje  poskytovať  zamestnancovi od  11. dňa  jeho  dočasnej  pracovnej  neschopnosti.
            V znížení  percentuálnej  sadzby  na  určenie   poistného  na  nemocenské poistenie navrhované  pre  samostatne  zárobkovo  činnú osobu a dobrovoľne  nemocensky  poistenú osobu sa  zohľadňuje  skutočnosť, že  nemocenské  za  prvé  tri dni  dočasnej  pracovnej  neschopnosti   sa  navrhuje  týmto osobám poskytovať  vo výške  18 % denného  vymeriavacieho základu
K § 131 a 132
            V súvislosti s rozčlenením dôchodkového poistenia  na starobné  poistenie  a invalidné poistenie  sa  navrhuje  aj rozčlenenie  percentuálnej  sadzby na  určenie  poistného  na  dôchodkové poistenie  na  percentuálnu  sadzbu  na  určenie  poistného na starobné  poistenie   a na  percentuálnu  sadzbu  na  určenie  poistného na  invalidné   poistenie. V súvislosti s navrhovaným zavedením platenia poistného do rezervného fondu sa navrhuje znížiť percentuálnu sadzbi na platenie poistného na dôchodkové poistenie pre osoby, ktoré budú platiť poistné do rezervného fondu zo súčasných v úhrne 28 % na 26 %. Keďže povinnosť platiť poistné do rezervného fondu sa nenavrhuje ustanoviť pre zamestnanca, zníženie percentuálnej sadzby sa navrhuje zohľadniť len u zamestnávateľa ako jedného zo subjektov povinných platiť poistné do rezervného fondu.
            Navrhuje  sa  vypustenie  poslaneckej právnej úpravy  spočívajúcej  v znížení  percentuálnej  sadzby  poistného  na  dôchodkové poistenie zamestnanca o 0,5 % na  každé  nezaopatrené dieťa, pretože   jej  ponechaním  by  bol   porušený  princíp rovnosti  poistencov a mala  by  negatívny  dopad  na  bilanciu  dôchodkových  fondov  Sociálnej  poisťovne.   
K § 133
 	Za  účelom  odstupňovania výšky  poistného  na  úrazové  poistenie  podľa  reálneho  bezpečnostného  rizika  jednotlivých  skupín  ekonomických  činností klasifikovaných podľa  OKEČ (ďalej  len  „ekonomická  činnosť“),  bude  po prechodnom  období  trvajúcom  do 31. decembra 2006, v ktorom  bude  uplatnený  princíp  rovnakých  východiskových  podmienok  pre   všetkých  zamestnávateľov stanovením  jednotnej  sadzby  poistného  na  úrazové poistenie, táto  jednotná  sadzba  nahradená  diferencovanými  sadzbami  poistného  od     0,3 % do 2,1 % priradenými  k desiatim  nebezpečnostným  triedam  s rovnomerne  stanovenou diferenciou 0,2 %.
            Jednotlivé nebezpečnostné triedy  budú  zahŕňať  tie  ekonomické  činnosti, ktoré  budú  na  základe  zhodnotenia  štatistických  ukazovateľov  charakterizujúcich početnosť  a závažnosť  pracovných  úrazov a chorôb z povolania  vrátane  vyjadrenia  nákladovosti,  vykazovať  porovnateľnú úroveň  bezpečnostného rizika, pričom  vytvorenie  desiatich  tried  je odrazom  rozdielnej  rizikovosti a s tým   súvisiacej  rozdielnej  nákladovosti výkonu  úrazového  poistenia   u rôznych  skupín  ekonomických  činností  klasifikovaných podľa  OKEČ.
Bezpečnostné riziko ako viacfaktoriálna charakteristika vyjadruje tak objektívnu mieru nebezpečnosti ekonomickej činnosti, ako aj subjektívne faktory, ako je dosiahnutá úroveň starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zdravia zamestnancov, bezpečnosť všetkých ďalších činiteľov pracovného procesu vrátane pracovného prostredia a dosiahnutý stav prevencie. Pri hodnotení sa bude vychádzať so štatistických údajov získaných Sociálnou poisťovňou z výkonu úrazového poistenia, a to pri prvom rozdelení ekonomických činností do desiatich nebezpečnostných tried z údajov za roky 2004 a 2005 a ďalej pravidelne každých 5 rokov.
Pre zreálnenie plateného poistného na úrazové poistenie vzhľadom k zistenej nákladovosti u jednotlivých skupín ekonomických činností podľa OKEČ, bude mať každý zamestnávateľ určenú takú sadzbu poistného na úrazové poistenie, ktorá bude zodpovedať nebezpečnostnej triede, do ktorej bude zaradený podľa prevažujúcej ekonomickej činnosti, to je takej ekonomickej činnosti, ktorú u zamestnávateľa vykonáva najvyšší počet zamestnancov v porovnaní s inými ekonomickými činnosťami vykonávanými u zamestnávateľa.
K § 134
Ďalším z nástrojov, ktorých použitie si kladie za cieľ posilniť preventívne pôsobenie úrazového poistenia, je dosiahnutie motivácie zamestnávateľa na neustálom zlepšovaní v oblasti starostlivosti o bezpečnosť a ochranu zamestnancov v pracovnom procese využitím možnosti ukladať zamestnávateľom prirážku k poistnému alebo poskytovať zľavu na poistnom, a to v závislosti od početnosti a závažnosti pracovných úrazov a chorôb z povolania, príčin ich vzniku a ďalších jednoznačne stanovených kritérií, hodnotiacich aktuálny stav a vývoj pracovnej úrazovosti a chorôb z povolania u konkrétneho zamestnávateľa v porovnaní s priemernými hodnotami rovnakých hodnotiacich kritérií za všetkých zamestnávateľov zahrnutých podľa prevažujúcej ekonomickej činnosti do rovnakej skupiny. Takéto porovnanie bude nástrojom na každoročné zisťovanie výraznejšie odlišného negatívneho, ale aj pozitívneho trendu vývoja sledovanej oblasti u jednotlivých zamestnávateľov v porovnaní s priemernými hodnotami za všetkých zamestnávateľov vykonávajúcich približne porovnateľné ekonomické činnosti zaradené do rovnakej skupiny a stanovenie tomu odpovedajúcich prirážok alebo zliav.
Keďže pracovné úrazy sa členia podľa „závažnosti“ na smrteľné, ťažké, hromadné a ostatné, budú rozhodujúce tie pracovné úrazy, u ktorých bola priznaná úrazová renta.
Súčasne ide o cielené ekonomické pôsobenie úrazového poistenia na posilňovanie prevencie zainteresovaním jednotlivých zamestnávateľov, ktorí môžu do istej miery regulovať náklady spojené s poistným na úrazové poistenie a malo by viesť zamestnávateľov k presvedčeniu o výhodnosti uplatňovania preventívnych foriem s cieľom predchádzať vzniku pracovných úrazov a chorôb z povolania a eliminovať vplyv faktorov v pracovnom prostredí.
Očakávaným ekonomickým efektom takéhoto tlaku na posilnenie preventívneho pôsobenia zo strany samotných zamestnávateľov je pokles výskytu pracovných úrazov a chorôb z povolania, čo by malo priamy vplyv na úsporu finančných prostriedkov vynakladaných na dávky úrazového poistenia.
K § 135
	V percentuálnej sadzbe poistného na garančné poistenie sa preberá právna úprava výšky sadzby na platenie príspevku do garančného fondu zo zákona č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti.
K § 136
	Navrhuje sa zníženie percentuálnej sadzby na určenie poistného na poistenie v nezamestnanosti tak, aby bola zabezpečená vybilancovanosť základného fondu poistenia v nezamestnanosti.
K § 137
	Sadzba poistného do rezervného fondu sa navrhuje 2,5 % z vymeriavacieho základu, čo je zohľadnené v znížení percentuálnej sadzby poistného na dôchodkové poistenie tým subjektom, ktoré budú povinné platiť poistné do rezervného fondu.
K § 138
	V právnej úprave vymeriavaného základu na určenie poistného na jednotlivé druhy poistenia sa v porovnaní so zákonom č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení navrhujú tieto zmeny zásadného charakteru:
-	vypustenie poslaneckej právnej úpravy maximálneho vymeriavacieho základu ustanoveného pevnou sumou, pretože neguje previazanosť určovania výšky nemocenských dávok a dôchodkových dávok z tohto príjmu, z ktorého sa platí poistné. Poslaneckým návrhom bol popretý dynamický spôsob výpočtu nemocenských a dôchodkových dávok, čo by viedlo k nivelizácii a v dlhšom časovom horizonte spôsobí, že dávky budú poskytované v jednotnej výške a nepriamo zavádza do systému „zmrazenie“ maximálnej výšky dôchodku,
-	ustanovuje sa diferencovaná maximálna výška vymeriavacieho základu, a to na nemocenské poistenie a garančné poistenie vo výške 1,5 násobku jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu a na dôchodkové poistenie (starobné poistenie a invalidné poistenie), poistenie v nezamestnanosti a na platenie poistného do rezervného fondu vo výške trojnásobku jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu,
-	definuje sa vymeriavací základ štátu na platenie poistného na starobné poistenie a invalidné poistenie za taxatívne určený okruh fyzických osôb, a to ako 70 % jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu, t. j. priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky,
-	definuje sa vymeriavací základ Sociálnej poisťovne ako subjektu, ktorý bude realizovať transfér poistného za poberateľov invalidných dôchodkov do dovŕšenia ich dôchodkového veku zo základného fondu invalidného poistenia do základného fondu starobného poistenia ako súčin priemerného osobného mzdového bodu, z ktorého sa určila suma invalidného dôchodku a jednej dvanástiny všeobecného vymeriavacieho základu, t.j. priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky,
-	navrhuje sa vypustiť určenie vymeriavacieho základu pre samostatne zárobkovo činnú osobu, ktorá si ako daňovník uplatnila osobitný spôsob zdaňovania príjmov paušálnou daňou z dôvodu pripravovaných zmien v daňovom systéme.
K § 139
	Vo vymedzení rozhodujúceho obdobia na určenie vymeriavacieho základu sa preberá právna úprava z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení.
K § 140
	Navrhuje sa rozšíriť vylúčenie povinnosti platiť poistné, v taxatívne určených prípadoch aj na osoby dobrovoľne poistené.
K § 141
	Novo sa deklaruje zásada, že subjekty povinné platiť poistné sú súčasne povinné toto poistné aj odvádzať.
K § 142 až 152
	Právny režim platenia poistného, splatnosti poistného, predpísania poistného, vrátenia poistného, povolenia splátok dlžných súm poistného, premlčania poistného, pohľadávok, postúpenia pohľadávok, odpísania pohľadávok a uplatňovania pohľadávok na účely konkurzného konania a vyrovnacieho konania sa v zásade preberá z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení a tento právny režim sa rozširuje aj na poistné na garančné poistenie a poistné do rezervného fondu.
K § 153 až 156
	Významnou súčasťou činnosti organizačných zložiek Sociálnej poisťovne, najmä vo väzbe na účelné vynakladanie prostriedkov sociálneho poistenia je lekárska posudková činnosť.
	Rozsah lekárskej posudkovej činnosti zahŕňa len tie činnosti, ktoré bezprostredne súvisia so sociálnym poistením. Súčasťou lekárskej posudkovej činnosti bude okrem doteraz vykonávanej posudkovej činnosti na účely nemocenského poistenia a dôchodkového poistenia aj posudkovú činnosť na účely úrazového poistenia.
	Navrhovanými zmenami sa posilňuje najmä vo väzbe na navrhované zmeny v zákone o liečebnom poriadku právomoc posudkového lekára sociálneho poistenia pri vzniku, trvaní a zániku dočasnej pracovnej neschopnosti. definujú sa práva posudkového lekára a povinnosti ošetrujúceho lekára pri kontrole posudzovania spôsobilosti na prácu a postup pri kontrole dodržiavania liečebného režimu práceneschopnými.
	V týchto oblastiach sa v zásade preberá právna úprava obsiahnutá v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení.
	Vzhľadom na to, že uplatnenie nároku na dávku je výlučným právom poistenca a návrh zákona nepredpokladá konanie o prechode z pracovnej neschopnosti do invalidity, táto skutočnosť sa premieta aj v posudkovej činnosti na účely dôchodkového poistenia. Posudzovanie dlhodobo nepriaznivého zdravotného stavu bude vykonávané len v rámci konania o dávku dôchodkového poistenia.
	Vzhľadom na to, že posúdenie zdravotného stavu je odbornou medicínskou otázkou, nie je odôvodnená ďalšia existencia posudkových komisií, do ktorých môžu byť prizývané aj fyzické osoby bez lekárskeho vzdelania, a preto sa navrhuje ich pôsobnosť nahradiť pôsobnosťou posudkového lekára.
	Navrhuje sa zúženie zdravotných výkonov na účely sociálneho poistenia hradených Sociálnou poisťovňou, a to o vystavenie potvrdenia o dočasnej pracovnej neschopnosti a o vystavenie preukazu o trvaní dočasnej pracovnej neschopnosti. Vypustenie týchto zdravotných výkonov sa navrhuje z dôvodu, že tieto doklady nevystavuje ošetrujúci lekár len na účely sociálneho poistenia, ale predovšetkým pre potreby zamestnávateľa.
K § 157 až 171
            V právnej úprave hospodárenia Sociálnej poisťovne sa v zásade preberá právna úprava z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s tým, že
-	v zostavovaní rozpočtu Sociálnej poisťovne sa navrhuje zohľadniť rozčlenenie dôchodkového poistenia na starobné poistenie a invalidné poistenie a začlenenie poistenia v nezamestnanosti a garančného poistenia do sociálneho poistenia tak, že súčasťou rozpočtu bude aj  základný fond starobného poistenia, základný fond invalidného poistenia, základný fond poistenia v nezamestnanosti a základný fond garančného poistenia,
-	v súvislosti s možnosťou poistenca neuplatniť si nárok na dávku v nezamestnanosti s jej následným zohľadnením vo výške predčasného starobného dôchodku sa navrhuje prevod finančných prostriedkov zo základného fondu poistenia v nezamestnanosti, ktoré by sa mali vyplatiť na dávke v nezamestnanosti, do základné fondu starobného poistenia,
-	navrhuje sa zníženie tvorby správneho fondu z 3,5  % na najviac 3 % z poistného,
-	navrhuje sa tvorba jedného rezervného fondu.
K § 172 až 225
            Navrhovanými ustanoveniami sa upravuje konanie vo veciach sociálneho poistenia.                                    V súvislosti s predmetom konania vo veciach sociálneho poistenia sa navrhuje jeho  rozčlenenie na konanie vo veciach dávok sociálneho poistenia, ktorého súčasťou je aj konanie o dávke v nezamestnanosti a o dávke garančného poistenia a na konanie v iných než dávkových veciach.
            Vzhľadom na verejnoprávny charakter Sociálnej poisťovne sa navrhuje, aby v konaní vo veciach sociálneho poistenia sa postupovalo výlučne podľa tohto zákona.
            Navrhuje sa, aby konanie  o priznanie dávky sa začínalo vždy na základe písomnej žiadosti fyzickej osoby, ktorá si uplatňuje nárok na dávku a nárok na jej výplatu. U fyzických osôb, ktoré z dôvodu svojho nepriaznivého zdravotného stavu preukázaného potvrdením príslušného lekára, samé nemôžu  podať žiadosť, sa umožňuje, aby s ich súhlasom žiadosť za nich podala iná fyzická osoba. Navrhuje sa, aby za žiadosť o dávku v nezamestnanosti sa považovalo potvrdenie o zaradení do evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie alebo oznámenie o nezaradení do tejto evidencie.
            Taxatívne sa vymedzujú situácie, v ktorých Sociálna poisťovňa je povinná vydať písomné rozhodnutie.
            Vzhľadom na závažnosť právnych následkov spojených s vydaním individuálneho právneho aktu (určenie začiatku plynutia lehoty pre podanie opravného prostriedku, určenie dňa, kedy sa rozhodnutie stalo právoplatným a vykonateľným), navrhuje sa doručovanie do vlastných rúk v prípadoch, v ktorých rozhodnutie má negatívny dopad na účastníka konania. 
            Navrhuje sa, aby všetky rozhodnutia vydané Sociálnou poisťovňou vo veciach sociálneho poistenia podliehali preskúmavaniu súdmi.
V právnej úprave konania vo veciach sociálneho poistenia v porovnaní s platným zákonom č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení sa navrhuje
- doplnenie  právnej úpravy trov konania hradených Sociálnou poisťovňou účastníkovi konania,
-  doplnenie právnej úpravy doručovania písomnosti do vlastných rúk,
-  doplnenie právnej úpravy obnovy konania v nedávkových veciach.
K § 226
            Okrem povinností všeobecného charakteru, ktoré Sociálnej poisťovni prislúchajú ako nositeľovi sociálneho poistenia, sa ustanovujú jej osobitné povinnosti taxatívne vymedzené. Jednou z týchto povinností Sociálnej poisťovne je povinnosť zasielať poistencovi informáciu o zmene stavu jeho individuálneho účtu, pričom sa navrhuje ustanoviť lehotu, v ktorej táto povinnosť má byť splnená, a to vždy do 30. júna kalendárneho roka. Súčasne sa navrhuje ustanoviť Sociálnej poisťovni povinnosť zaslať poistencovi informáciu o stave jeho individuálneho účtu diferencovanie podľa roku narodenia poistenca v období rokov 2004 až 2007.
V súvislosti so začlenením poistenia v nezamestnanosti do sociálneho poistenia sa navrhuje vypustiť povinnosť Sociálnej poisťovne viesť osobitný register ostatných platiteľov poistného na poistenie v nezamestnanosti.
	Navrhuje sa ustanoviť povinnosť Sociálnej poisťovni previesť finančné prostriedky zo základného fondu poistenia v nezamestnanosti do základného fondu starobného poistenia za poistenca, ktorý si uplatní nárok na predčasný starobný dôchodok a neuplaní si nárok na dávku v nezamestnanosti.
K § 227 až 230
            Vymedzujú sa práva a povinnosti poistencov a poberateľov dávok. Okrem povinnosti spoločných pre poistencov a poberateľov dávok sociálneho poistenia sa ustanovuje osobitná povinnosť pre poberateľa invalidného dôchodku priznaného z dôvodu poklesu schopnosti vykonávať zárobkovú činnosť vyššieho ako 66 %, a to povinnosť oznámiť ústrediu Sociálnej poisťovne začatie výkonu zárobkovej činnosti. Súčasne sa navrhuje vypustiť  povinnosť poberateľa starobného dôchodku oznámiť výkon zárobkovej činnosť, ktorý má trvať dlhšie ako tri roky.
Vzhľadom na to, že z vecného rozsahu dôchodkových dávok sa navrhuje vypustiť čiastočný invalidný dôchodok, navrhuje sa aj vypustiť povinnosť poberateľa tohto dôchodku predkladať potvrdenie o príjme zo zárobkovej činnosti alebo čestné vyhlásenie o nevykonávaní zárobkovej činnosti.
K § 231
            Zamestnávateľom sa ustanovujú povinnosti nevyhnutné pre riadne vykonávanie sociálneho poistenia.
            Navrhuje sa rozšíriť tieto povinnosti zamestnávateľa o povinnosť oznámiť pobočke Sociálnej poisťovne zmenu svojho názvu, sídla a dňa určeného na výplatu príjmov zamestnancov, oznámiť pobočke začiatok a skončenie čerpania materskej dovolenky a rodičovskej dovolenky zamestnancom a odstúpiť pobočke tlačivo o dočasnej pracovnej neschopnosti zamestnanca trvajúcej dlhšie ako 10 dní.
K § 232
            V súvislosti   s ustanovením povinnosti zamestnávateľa uvedenej v § 231 ods. 1 písm. j) a ods. 2 viesť o svojich zamestnancoch evidenciu na účely sociálneho poistenia na tlačivách určených Sociálnou poisťovňou, navrhuje sa vypustiť z dôvodu nadbytočnosti povinnosť zamestnávateľa viesť túto evidenciu na  mzdových listoch.
K § 233
            Právna úprava  povinností ustanovená v platnom zákone č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení pre ďalšie právnické osoby na účely sociálneho poistenia sa navrhuje prevziať s tým, že
-  v súvislosti s vypustením povinnosti Národného úradu práce platiť poistné na dôchodkové poistenie za fyzické osoby zaradené do evidencie nezamestnaných občanov hľadajúcich zamestnanie a ktoré poberajú podporu v nezamestnanosti, navrhuje sa vypustiť povinnosť Národného úradu práce predkladať ústrediu Sociálnej poisťovne zoznam týchto fyzických osôb,
-  navrhuje sa rozšíriť povinnosť ustanovenú pre správcu dane oznamovať pobočke Sociálnej poisťovne fyzické osoby, ktoré majú príjem z výkonu samostatnej zárobkovej činnosti, ako aj výšku tohto príjmu.
K § 234
	 Navrhuje sa ustanoviť povinnosti pre zamestnanca, zamestnávateľa, predbežného správcu konkurznej podstaty a správcu konkurznej podstaty tak, že táto úprava sa preberá zo Zákonníka práce a z príslušných ustanovení zákona o zamestnanosti.
K § 235
            Vymedzujú sa identifikačné údaje, ktoré je potrebné uvádzať v styku so Sociálnou poisťovňou.
K § 236 až 238
            V súvislosti s problematikou zodpovednosti v sociálnom poistení v zásade sa preberá právna  úprava z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení. 
            Sociálna poisťovňa je povinná priznať a poskytovať dávky aj v tých prípadoch, keď za príčinu vzniku nároku na dávky sú zodpovedné tretie otázky, tak právnické ako aj fyzické.
Preto sa navrhuje prevziať právnu úpravu práva Sociálnej poisťovne na náhradu škody v prípade zavineného protiprávneho konania týchto osôb z platného zákona                č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení.
K § 239 až 241
            Za porušenie povinností uložených jednotlivým subjektom sa upravuje ukladanie pokuty Sociálnou poisťovňou.  Táto úprava je založená na princípe fakultatívnosti a zákon určuje len maximálnu sumu, do ktorej môže byť pokuta uložená. Táto právna úprava, ako aj právna úprava penále sa preberá z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s tým, že sa navrhuje znížiť výšku penále z 0,2 % na 0,05 % z dlžnej sumy za každý deň omeškania odo dňa splatnosti poistného.
K § 242 až 245
            Navrhuje sa prevziať právnu úpravu kontrolnej činnosti Sociálnej poisťovne z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s tým, že sa navrhuje, aby právny režim kontrolnej činnosti sa vzťahoval na vonkajšiu kontrolu.
K § 246 a 248
            Navrhuje sa prevziať právnu úpravu dozoru štátu nad vykonávaním sociálneho poistenia z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení s tým, že sa ustanovuje lehota, v ktorej sú orgány dozoru štátu  povinné dohodnúť rozdelenie pôsobnosti pri výkone dozoru štátu, a to do 31. januára 2004.
K § 249 a 250
	Navrhuje sa rozšíriť definíciu poistenca vo vzťahu k obdobiu získanému pred účinnosťou zákona o fyzickú osobu, ktorá platila príspevok na poistenie v nezamestnanosti, a to v súvislosti so začlenením poistenia v nezamestnanosti do sociálneho poistenia.
K § 251
            Pracovné úrazy a choroby z povolania vzniknuté pred 1. januárom 2004 sa navrhuje považovať za pracovné úrazy a choroby z povolania podľa tohto zákona.
K § 252
            Právna úprava prechodu samostatne zárobkovo činnej osoby z povinnej účasti na nemocenskom poistení a dôchodkovom zabezpečení na povinné nemocenské poistenie a povinné dôchodkové poistenie sa navrhuje doplniť o právnu úpravu prechodu fyzickej osoby dobrovoľne zúčastnenej na nemocenskom poistení a dôchodkovom zabezpečení a fyzickej osoby, ktorá dobrovoľne platila príspevok na poistenie v nezamestnanosti pred 1. januárom 2004 na dobrovoľne nemocensky poistenú osobu, dobrovoľne dôchodkovo poistenú osobu  a dobrovoľne poistenú osobu v nezamestnanosti.
K § 253
            Z dôvodu zachovania už získaných práv preberá sa z platného zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení právna úprava, podľa ktorej na vznik nároku na nemocenské dobrovoľne nemocensky poistenej osoby a na vznik nároku na materské vzniknuté po        31. decembri 2003 sa hodnotí aj obdobie získané podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003.
K § 254
            Preberá sa ustanovenie prechodného charakteru z platného zákona č. 413/2002       Z. z. o sociálnom poistení, ktoré súvisí s prechodným ustanovením § 109 zákona                 č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2002, a zabezpečuje sa ním považovanie dieťaťa, ktoré skončí štúdium na vysokej škole po 31. marci 2002 podľa predpisov účinných do tohto dňa, za nezaopatrené dieťa.
K § 255 a 256
            Doby zamestnania a náhradné doby, ktoré boli získané pred 1. januárom 2004 sa navrhuje hodnotiť ako obdobia dôchodkového poistenia, a to za podmienok ustanovených predpismi, ktoré boli účinné pred 1. januárom 2004. Súčasne sa ustanovuje výška osobného mzdového bodu za náhradnú dobu získanú do 31. decembra 2003.
V súvislosti so začlenením poistenia v nezamestnanosti do sociálneho poistenia sa navrhuje, aby na   účely nároku na dávku v nezamestnanosti sa za obdobie poistenia v nezamestnanosti považovali aj obdobia platenia príspevku na poistenie v nezamestnanosti získané pred 1. januárom 2004.
K § 257
            Právna úprava definície osobného vymeriavacieho základu pred 1. januárom 2004 sa rozširuje o definíciu osobného vymeriavacieho základu za obdobie od  1. januára 1993 do 31. decembra 2003.
K § 258
            V súvislosti s postupným predlžovaním dôchodkového veku žien sa navrhuje prevziať právnu úpravu zo zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, podľa ktorej podmienka výchovy  dieťaťa sa posudzuje podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003.
K § 259
            Ide o ustanovenie prechodného charakteru, ktorým sa v zásade upravuje použitie právnych predpisov účinných do 31. decembra 2003 na nároky na dávky vzniknuté pred       1. januárom 2004  s tým, že takýto právny režim sa navrhuje uplatniť aj na podporu v nezamestnanosti a peňažnú náhradu v súčasnosti poskytovanú podľa Zákonníka práce.
K § 260
            Navrhované ustanovenie rieši problematiku už vyplácaných dávok nemocenského poistenia, dôchodkového zabezpečenia, plnení vzniknutých zo zodpovednosti zamestnávateľa za škodu pri pracovnom úraze a chorobe z povolania a podpory v nezamestnanosti a peňažnej náhrady. Zabezpečuje sa ním, že vyplácané dávky a plnenia sa  považujú za dávky podľa tohto zákona a v zásade sa  neumožňuje uplatňovať nárok na vymeranie už vyplácanej dávky  podľa tohto zákona.
K § 261
            Zo zásady uvedenej v § 259 sa navrhuje výnimka, ktorou sa umožňuje pri splnení ustanovených podmienok vypočítať sumu starobného dôchodku podľa predpisov účinných od 1. januára 2004, a to aj napriek tomu, že nárok na starobný dôchodok vznikol  pred          1. januárom 2004; takto určená suma dôchodku nesmie byť nižšia ako suma určená podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003.
            Súčasne sa navrhuje upraviť právny režim určovania sumy starobného dôchodku, na ktorý vznikol nárok pred 1. januárom 2004 za obdobie dôchodkového poistenia získané  po 31. decembri 2003.
K § 262
            Ide o ustanovenie prechodného charakteru, ktorým sa navrhuje úprava právneho režimu  pomerného starobného dôchodku, na ktorý vznikol nárok podľa predpisu účinného do 31. decembra 2003.
K § 263
            Navrhuje sa ustanovenie prechodného charakteru, ktorým sa  po 31. decembri 2003 upravuje právny  režim invalidných dôchodkov a čiastočných invalidných dôchodkov, na ktoré vznikol nárok pred 1. januárom 2004.
K § 264
	Vdove, ktorej trvá nárok na vdovský dôchodok k 1. januáru 2004, sa navrhuje zachovať nárok na jeho výplatu aj po tomto dni, ak spĺňa podmienky nároku na vdovský dôchodok podľa predpisov účinných do 31. decembra 2003.
	S účinnosťou od 1. januára 2004 sa navrhuje neobmedzovať výšku vdovského dôchodku, ak vdova má príjem zo zárobkovej činnosti. Z uvedeného dôvodu sa preto navrhuje výšku vdovského dôchodku, ktorý do 31. decembra 2003 sa pre súbeh s príjmom zo zárobkovej činnosti vôbec nevyplácal alebo sa vyplácal len v obmedzenej sume, upraviť od splátky dôchodku splatnej po 31. decembri 2003 na sumu, v akej by sa vyplácal k 31. decembru 2003 bez tohto obmedzenia.
K § 265
 	Ustanovením prechodného charakteru sa umožňuje opätovné rozhodovanie o nároku na sirotský dôchodok v prípade, že zanikol nárok na sirotský dôchodok priznaný pred           1. januárom 2004, a po účinnosti tohto zákona sa splní niektorá z podmienok ustanovená týmto zákonom na vznik nároku na sirotský dôchodok, napr. dieťa začne študovať a spĺňa podmienku nezaopatrenosti. Nárok na sirotský dôchodok v tomto prípade vznikne znovu, ak sú splnené podmienky ustanovené týmto návrhom zákona, t.j. okrem iných podmienok je splnená aj podmienka, že zomrelá fyzická osoba splnila podmienku potrebného obdobia dôchodkového poistenia na vznik nároku na určený dôchodok alebo poberala niektorý z určených dôchodkov.
	Vzhľadom na to, že nárok na sirotský dôchodok je podmienený splnením podmienok ustanovených zákonom o sociálnom poistení, suma sirotského dôchodku sa určí podľa tohto zákona.
K §  266
	Z dôvodu, že do vecného rozsahu dôchodkových dávok sa nepreberá dôchodok za výsluhu rokov, navrhuje sa prekvalifikovať už vyplácané dôchodky za výsluhu rokov na invalidné dôchodky s tým, že sa navrhuje neskúmať podmienku invalidity.
K § 267 až 271
	Preberá sa právna úprava zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení, ktorou sa upravuje právny režim  poskytovania tzv. nesystémových dávok po 31. decembri 2003 a upravuje sa právny režim rozhodovania a vyplácania dávok priznaných pred 1. januárom 2004 podľa vyhlášky Federálneho ministerstva práce a sociálnych vecí č. 149/1988 Zb. v znení neskorších predpisov.
K § 272
	Navrhuje sa, aby Sociálna poisťovňa prevzala výplatu plnení vyplývajúcich zo zodpovednosti zamestnávateľa za škodu pri pracovnom úraze a chorobe z povolania, ktoré vznikli pred 26. novembrom 1993, ako aj plnení vzniknutých pred 1. aprílom 2002 od zamestnávateľa, ktorý mal postavenie štátneho orgánu, a to od 1. januára 2004. Navrhuje sa ustanoviť pre týchto zamestnávateľov povinnosť písomne oznámiť pobočke Sociálnej poisťovne druh a výšku nimi vyplácaných plnení v lehote do 29. novembra 2003.
	Súčasne sa navrhuje prekvalifikovanie plnení vyplácaných k 31. decembru 2003 na príslušné úrazové dávky.
K § 273
	V súvislosti s navrhovanou zásadnou zmenou podmienok nároku na starobný dôchodok upravuje sa právny režim nároku na starobný dôchodok toho poistenca, ktorý dovŕšil vek potrebný na nárok na starobný dôchodok alebo pomerný starobný dôchodok pred 1. januárom 2004 a k tomuto dňu nezískal dobu zamestnania potrebný na vznik nároku na tieto dôchodky.
K § 274
	V súlade so súčasnou právnou úpravou, ktorá garantuje nároky vyplývajúce zo zaradenia zamestnaní do I. a II. pracovnej kategórie, zachovávajú sa tieto nároky do 31. decembra 2023.
K § 275
            Zachováva sa  doterajší  spôsob  výplaty  dávok, na  ktoré  vznikol  nárok  pred         1. januárom  2004 a uplatnenie  tejto  zásady  sa  navrhuje  rozšíriť  aj na podporu  v nezamestnanosti.
K § 276
	Navrhuje sa v prechodnom odbobí upraviť obmedzenie maximálnej výšky dávky v nezamestnanosti, a to
-	v roku 2004 sumou zodpovedajúcou 20 % maximálneho vymeriavacieho základu na platenie poistného na poistenie v nezamestnanosti,
-	v roku 2005 sumou zodpovedajúcou 35 % maximálneho vymeriavacieho základu na platenie poisteného na poistenie v nezamestnanosti. 
K § 277
            Zachováva  sa  uplatnenie   zásady,  podľa  ktorej  na  poistné, ktoré nebolo  do 31. decembra 2003 zaplatené  včas  a v správnej  výške, sa  budú  vzťahovať  právne  predpisy  účinné  do 31. decembra 2003. Táto zásada sa uplatňuje aj na sakcie kladané za nesplnenie povinností pred 1. januárom 2004.
K § 278
            Zachováva  sa  právna  úprava   určenia  vymeriavacieho  základu  na  platenie  poistného  na  nemocenské poistenia  a dôchodkové poistenie  pre  samostatne  zárobkovo  činnú osobu, ktorá bude  po 31. decembri  2003  naďalej  podliehať  povinnému  nemocenskému poisteniu  a povinnému dôchodkovému poisteniu a tým, že táto úprava sa rozširuje aj na platenie poistného do rezervného fondu.
K § 279
            Zachováva  sa  právna  úprava, podľa ktorej  v období  od  1. januára  2004  do 31. decembra 2006  sa  zamestnávateľom  neukladá  prirážka  k poistnému  na  úrazové poistenie.   V tomto období  bude jednotná  výška poistného  na  úrazové  poistenie  pre  všetkých  zamestnávateľov.
            Toto  obdobie  je  určené   z dôvodu  vytvorenia  potrebnej  databázy  o výške  nákladov  na  úrazové   dávky,  ktoré  Sociálna  poisťovňa  uhrádza  v dôsledku   vzniku pracovného   úrazu  a choroby  z povolania u každého  jednotlivého  zamestnávateľa.
            Súčasne sa  navrhuje  ustanoviť povinnosť  pre  zamestnávateľa, ktorý  vypláca  plnenia   vzniknuté  pred  26. novembrom 1993, zaplatiť  Sociálnej poisťovni  v prvých troch rokoch účinnosti zákona každoročne do 30. júna výdavky vynaložené na plnenia, ktoré od neho prevzala Sociálna poisťovňa. 
K § 280 až 283
            Navrhuje sa  úprava  právneho režimu prevodu  a rozdelenia   zostatkov  finančných  prostriedkov  v jednotlivých  fondoch Sociálnej poisťovne  a Národného úradu práce k        31. decembru 2003 do  príslušných fondov zriadených podľa  tohto  zákona.
K § 284
            Preberá  sa  právna  úprava   financovania  tzv.  nesystémových  dávok  dôchodkového  zabezpečenia,  na  úhradu nákladov ktorých  štát  poskytuje  finančné prostriedky  na osobitný účet  Sociálnej  poisťovne  z platného zákona  č. 413/2002 Z. z.   o sociálnom poistení.
K § 285
            Za  účelom  zabezpečenia  kontinuity  nositeľa sociálneho poistenia  navrhuje sa, aby  Národná rada  Slovenskej republiky  najneskôr do  31. decembra 2003 vymenovala  členov Rady riaditeľov  Sociálnej poisťovne ako  kolektívneho   štatutárneho  orgánu  a členov  dozornej rady  Sociálnej poisťovne. Súčasne  sa  navrhuje,  aby  funkčné  obdobie  riaditeľa  Sociálnej poisťovne, členov   správnej rady  Sociálnej poisťovne a členov   dozornej rady Sociálnej poisťovne  zaniklo 31. decembra 2003.
K § 286
            Preberá sa  právna  úprava  zo zákona  č. 413/2002 Z. z.  o sociálnom poistení, ktorou  sa  ustanovuje  povinnosť  Sociálnej  poisťovne  prevziať   rozhodovanie  a vyplácanie  dávok nemocenského poistenia od  zamestnávateľov najneskôr  do 31. decembra 2004.
K § 287 a 288
            Vzhľadom  na  to, že  zákon o sociálnom  poistení  nepreberá konanie  o prechode  z pracovnej  neschopnosti do  invalidity a nepreberá  sa  inštitút  odstraňovania  tvrdosti, preberá  sa  právna  úprava  zákona  č. 413/2002 Z. z.  o sociálnom  poistení, podľa  ktorej, ak došlo k začatiu takýchto  konaní,  ktoré  do účinnosti  tohto  zákona  nebudú  právoplatne  skončené, sa bude  postupovať aj po  účinnosti  zákona  podľa  vyhlášky  Ministerstva  zdravotníctva, Ústrednej  rady  odborov a Štátneho  úradu sociálneho  zabezpečenia            č. 76/1957 Ú. v. o prechode  z pracovnej  neschopnosti  do  invalidity (čiastočnej  invalidity) v znení  neskorších  predpisov a podľa  zákona  č. 54/1956 Zb.,  zákona  č. 100/1988 Zb. a zákona  Slovenskej národnej rady  č. 543/1990 Zb. 
K § 289
            Zamestnávateľovi  sa  ukladá  povinnosť, aby  evidenčné  listy  dôchodkového zabezpečenia  viedol  podľa  právnej  úpravy  účinnej  do 31. decembra 2003 s tým, že  sa navrhuje  vylúčiť  túto povinnosť vo vzťahu  k poistencom  narodeným  po 31. decembri 1984.
K § 290
            Z dôvodu  prenesenia   pôsobnosti  výkonu  poistenia  v nezamestnanosti  z Národného úradu práce  na  Sociálnu poisťovňu sa  navrhuje, aby  sa  táto  pôsobnosť  vzťahovala  nielen  na kontrolu  a vymáhanie  príspevku  na poistenie v nezamestnanosti a príspevku do garačného fondu za  obdobie  pred  1. januárom  2004, ale  aj na  výplatu  podpory  v nezamestnanosti a peňažnej náhrady z garančného fondu, na  výplatu ktorých  bude  trvať  nárok  aj po 31.  decembri  2003. 
K § 291
Ide o ustanovenie prechodného charakteru v súvislosti s právnou úpravou, ktorá umožňuje Sociálnej poisťovni viesť účty v bankách do 31. decembra 2004.
K § 292
            Novo  sa  navrhuje  ustanovenie, ktorým sa  deklaruje  účel použitia  výnosov  z predaja  majetkového  podielu  štátu  v SPP, a.s. Bratislava.
K § 293
            Navrhuje  sa  zrušenie  53 právnych predpisov, ktoré  nadobudnutím  účinnosti  zákona  o sociálnom poistení  sa  stanú bezpredmetnými.
K § 294
            Navrhuje  sa  účinnosť  zákona  v zásade  od  1.  januára 2004 okrem taxatívne  určených  ustanovení, ktorých účinnosť sa navrhuje  dňom  nadobudnutia  platnosti  zmluvy  o pristúpení  Slovenskej  republiky  do  Európskej únie   alebo  dňom  vyhlásenia.