Informácia
o účasti prezidenta Slovenskej republiky Ivana Gašparoviča
a ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Eduarda Kukana
na  59. zasadnutí Valného zhromaždenia Organizácie Spojených národov

V dňoch 21. septembra až 1. októbra 2004 sa uskutočnila všeobecná rozprava pléna 59. zasadnutia VZ OSN. Všeobecná rozprava je každoročne sa opakujúci úvodný segment zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, v trvaní dvoch týždňov. V tomto roku sa jej zúčastnilo vyše 100 hláv štátov a vlád členských krajín OSN.

Prezident SR Ivan Gašparovič, vedúci delegácie SR sa v sídle OSN v New Yorku zúčastnil všeobecnej rozpravy 59. zasadnutia VZ OSN v dňoch 20. – 23. septembra 2004. Išlo o historicky prvú návštevu prezidenta SR na riadnom zasadnutí Valného zhromaždenia OSN. Minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan sprevádzal prezidenta počas jeho pobytu v New Yorku a svoju pracovnú návštevu ukončil dňa 26. septembra 2004. 

Cieľom pobytu prezidenta SR a ministra zahraničných vecí SR na 59. zasadnutí VZ OSN bolo prezentovať SR ako aktívneho člena OSN a posilniť pozície SR ako kandidáta Východoeurópskej regionálnej skupiny (VERS) na post nestáleho člena BR OSN. Pôsobenie delegácie SR na 59. VZ OSN bolo súčasťou kampane na získanie podpory našej kandidatúre vo voľbách v roku 2005. K realizácii tohto cieľa boli využité rokovania delegácie SR s predstaviteľmi krajín regionálnej skupiny, stretnutia s partnermi z ďalších členských krajín OSN, ako i samotné vystúpenie prezidenta SR Ivana Gašparoviča v rámci všeobecnej rozpravy.

Prezident SR vystúpil dňa 21.9.2004 v pléne VZ OSN s prejavom predstavujúcim pozície SR k aktuálnym otázkam medzinárodno-politického diania. Vo svojom vystúpení vyzdvihol multilateralizmus ako žiadúcu reakciu a odozvu medzinárodného spoločenstva na nové a nepoznané výzvy a hrozby dnešnej doby. Zdôraznil, že úloha OSN pri udržiavaní globálnej bezpečnosti je nezastupiteľná. Zároveň však prezident pripomenul potrebu vnútornej reformy organizácie a potrebu jej prispôsobenia sa súčasným, zmeneným podmienkam definujúcim medzinárodné vzťahy. Významnou súčasťou vystúpenia  prezidenta SR bola aj výzva na dôrazný postup medzinárodného spoločenstva v boji proti terorizmu. Prezident SR Ivan Gašparovič pripomenul aj aktívnu účasť SR na mierových operáciách OSN a venoval sa aj viacerým regionálnym otázkam, s dôrazom na aktuálny vývoj na Balkáne, Blízkom východe a v Iraku. V závere svojho prejavu pripomenul kandidatúru SR na post nestáleho člena BR OSN na roky 2006-07 a zdôraznil, že Slovensko je pripravené prevziať na seba zodpovednosť vyplývajúcu z členstva v tomto kľúčovom orgáne OSN. Za vyzdvihnutie stojí fakt, že prezident SR predniesol svoj prejav v úvodný deň všeobecnej rozpravy medzi prvými rečníkmi a jeho vystúpeniu bola venovaná vysoká pozornosť členských krajín OSN. 

	Prezident SR Ivan Gašparovič počas návštevy OSN rokoval s generálnym tajomníkom organizácie Kofi Annanom a predsedom 59. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, Jeanom Pingom (minister ZV Gabonu). S generálnym tajomníkom OSN diskutoval o zásadných otázkach medzinárodného diania a pôsobení SR v rámci OSN. Kofi Annan prezidenta SR uistil, že Slovensko je vnímané ako aktívny člen OSN. Za jednu z najzávažnejších otázok stojacich v súčasnosti pred OSN považuje K. Annan ochranu a bezpečnosť personálu a objektov OSN v krízových oblastiach sveta. Generálny tajomník sa zaujímal o postoj a názor SR na riešenie situácie v Kosove.  Nosnou témou stretnutia prezidenta SR I. Gašparoviča s predsedom 59. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN J. Pingom bola revitalizácia práce Valného zhromaždenia a priority Jeana Pinga na jeho poste predsedu.

V rámci svojho pracovného programu absolvoval prezident SR I. Gašparovič bilaterálne rokovania s partnermi zo Slovinska, Bosny a Hercegoviny, Litvy a Švajčiarska. Dominujúcimi témami rozhovorov prezidentov boli otázky bilaterálnych vzťahov, vzájomnej spolupráce a kandidatúry SR na post nestáleho člena BR OSN na obdobie rokov 2006-07. S prezidentom Švajčiarskej konfederácie J. Deissom prezident SR diskutoval najmä o spolupráci v ekonomickej oblasti a konkrétnych formách jej prehĺbenia. Prezident Slovinskej republiky J. Drnovšek potvrdil podporu Slovinska kandidatúre SR na miesto nestáleho člena BR OSN na roky 2006-07 a pripravenosť jeho krajiny odovzdať SR rady a skúsenosti z pôsobenia na tomto poste. S predsedom predsedníctva Bosny a Hercegoviny S. Tihičom bola diskusia sústredená na integračné snahy Bosny a Hercegoviny a bilaterálne vzťahy. S. Tihič sa dotkol aj otázky vízového režimu medzi SR a Bosnou a Hercegovinou a prezidenta SR požiadal o preskúmanie možností jeho úpravy. V. Adamkus, prezident Litovskej republiky apeloval na ešte lepšiu spoluprácu malých krajín a prehĺbenie regionálnej spolupráce. 

Prezident SR v OSN uložil ratifikačné listiny k trom dodatkovým protokolom k Dohovoru OSN proti nadnárodnému organizovanému zločinu (Protokol o prevencii, potláčaní a trestaní obchodovania s ľuďmi, osobitne ženami a deťmi, Protokol proti pašovaniu migrantov po súši, mori a letecky a Protokol proti nezákonnej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami). Cieľom týchto troch protokolov je bojovať proti osobitným formám organizovaného zločinu, pomáhať pri ich predchádzaní a upravovať spoluprácu štátov v danej oblasti. Uložením ratifikačných listín sa SR pripojila k štátom, ktoré sa prostredníctvom dohovoru a jeho protokolov zaväzujú dôsledne bojovať proti organizovanému zločinu presahujúcemu hranice štátov.  

Prezident SR Ivan Gašparovič sa spoločne s členmi svojej delegácie zúčastnil aj recepcie poriadanej SM SR pri OSN v New Yorku pre krajanskú komunitu. Recepcie sa zúčastnilo vyše 200 krajanov z oblasti New Yorku a širšieho okolia. Medzi prítomnými hosťami bol aj arcibiskup J. Sokol.  
Položením kytice na miesto bývalého Svetového obchodného centra v New Yorku si prezident SR s manželkou uctil pamiatku obetí teroristických útokov z 11. septembra 2001.  

Minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan sa zúčastnil Všeobecnej rozpravy 59. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN v dňoch 20.-26.9.2004. Zúčastnil sa všetkých rokovaní prezidenta SR, vrátane pracovného stretnutia. s generálnym tajomníkom OSN Kofim Annanom a predsedom 59. VZ OSN Jeanom Pingom. Uskutočnil 5 bilaterálnych rokovaní s partnermi vybraných členských krajín OSN. S ministerkou zahraničných vecí Gruzínska Salome Zurabišviliovou rokoval o ambíciách Gruzínska stať sa členom NATO a EÚ, ktoré SR ako člen oboch organizácií plne podporuje. Ponúkol Gruzínsku skúsenosti SR z prístupových procesov a pozval svoju rezortnú kolegyňu na recipročnú návštevu SR. Ministerka zahraničných vecí Gruzínska informovala o reformách prebiehajúcich v jej krajine, o strategickom partnerstve Gruzínska s USA a o politických a diplomatických aktivitách, ktoré majú za cieľ plnú normalizáciu gruzínsko-ruských vzťahov na základe rešpektovania suverenity a územnej celistvosti Gruzínska. 

S ministrom zahraničných vecí Srbska a Čiernej Hory Vukom Draškovičom si minister zahraničných vecí SR Eduard Kukan vymenil názor na súčasnú situáciu na Balkáne s osobitným dôrazom na situáciu v Kosove. Hovoril s ním o perspektívach ďalšieho fungovania štátneho zväzku Srbska a Čiernej Hory. Zhodli sa, že do polovice budúceho roku je potrebné začať substantívne rokovania o konečnom usporiadaní Kosova, čo plne zodpovedá stanoviskám EÚ i OSN. Minister Draškovič informoval o príprave volieb v Kosove s cieľom dosiahnutia čo najvyššej volebnej účasti vrátane srbského obyvateľstva.  Pozval ministra na recipročnú návštevu SČH, do programu ktorej by mala byť začlenená aj Kovačica.    

S ministrami zahraničných vecí Singapúru, Malajzie a Tuniskej republiky rokoval o stave a perspektívach bilaterálnych vzťahov s dôrazom na rozšírenie a zintenzívnenie politického dialógu, ktorý sa začlenením SR do EÚ dostáva do kvalitatívne novej roviny. Pre všetky tieto krajiny sú vzťahy s členskými krajinami EÚ prioritné. Ministri sa zhodli na potrebe rozšírenia spolupráce v obchodno-ekonomickej oblasti s osobitným dôrazom na cestovný ruch v oboch smeroch. V krátkej budúcnosti bude o.i. potrebné posúdiť možnosti rozšírenia zmluvnej základne pri podpore a ochrane investícií a zabránení dvojitého zdanenia, ktoré by mali pomôcť navodeniu lepšieho podnikateľského prostredia. O týchto otázkach sa bude rokovať aj počas pripravovanej návštevy prezidenta SR I. Gašparoviča v Malajzii začiatkom decembra 2004 a pracovných ciest ministra zahraničných vecí SR v Tuniskej republike a Singapúre v budúcom roku . 

Osobitným blokom pracovného programu ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana boli rokovania 25-tich ministrov zahraničných vecí EÚ a stretnutia uvedeného formátu s ministrom zahraničných vecí USA Colinom Powellom a s ministrom zahraničných vecí Ruskej federácie Sergejom Lavrovom. 

Riešenie situácie na Blízkom Východe a prijímanie rezolúcií počas 59. VZ OSN k danej problematike dominovali v diskusii počas rokovania ministra zahraničných vecí SR s vedúcimi predstaviteľmi amerických židovských organizácií – Amerického židovského výboru a B´nai B´rith. 

V rámci svojho pracovného programu sa minister zahraničných vecí SR zúčastnil niektorých podujatí v rámci programu v OSN. Patrilo k nim Ministerské stretnutie k nadobudnutiu platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT).  Cieľom ministerského stretnutia, na ktorom bolo prijaté spoločné vyhlásenie, bolo zvýšenie politického tlaku na čo najrýchlejšie nadobudnutie platnosti CTBT vo vzťahu k tým krajinám, ktoré Zmluvu doposiaľ neratifikovali. Ďalšie podujatie bolo Ministerské stretnutie krajín „Spoločenstva demokracií“ na pozvanie ministerky zahraničných vecí Chile. Minister zahraničných vecí sa tiež zúčastnil pracovného obeda ministrov  členských krajín SEI iniciovaného Ukrajinou v spolupráci s predsedajúcim Slovinskom (SR preberá v roku 2005 predsedníctvo v danom zoskupení).

Na pôde radnice mesta New York sa stretol s viceprimátorom pre ekonomický rozvoj a prestavbu Danielom Doctoroffom, ktorý ho ako predseda prípravného výboru kandidatúry mesta New York na Hry 30. olympiády v roku 2012 informoval o projekte kandidatúry New Yorku a jeho šanciach v súperení s takými metropolami ako sú Paríž, Londýn, Madrid a Moskva. Viceprimátor tiež podrobne informoval o projekte výstavby nových objektov na mieste bývalého Svetového obchodného centra zničeného teroristickými útokmi 11.9.2001. Išlo o  recipročnú návštevu ministra zahraničných vecí SR Eduarda Kukana, keďže pán Doctoroff v auguste t.r. navštívil na jeho pozvanie Slovenský dom v Pireu počas Hier 28. olympiády v Aténach.   

Závery: 

Pracovná návšteva prezidenta SR a ministra zahraničných vecí SR v sídle OSN v New Yorku počas 59. zasadnutia VZ OSN mala úspešný priebeh. Primárny cieľ, ktorým bolo prezentovať SR ako aktívneho člena OSN majúceho záujem na posilnení úlohy OSN v dnešných medzinárodných vzťahoch a presadzovanie kandidatúry SR na miesto nestáleho člena BR OSN na roky 2006-07, bol splnený. Po uskutočnených rokovaniach s partnermi (Slovinsko, Bosna a Hercegovina, Litva na úrovni prezidentov; Srbsko a Čierna Hora, Gruzínsko na úrovni ministrov) možno konštatovať, že SR má dobrú východiskovú pozíciu pre plnú podporu zo strany členských krajín VERS v úsilí dosiahnuť v blízkej budúcnosti schválenie SR ako kandidáta za regionálnu skupinu na post nestáleho člena BR OSN na r. 2006-2007.

Rokovania s predstaviteľmi OSN a vystúpenie v rámci všeobecnej rozpravy na zasadnutí VZ OSN boli využité k tlmočeniu posolstva, že vstupom SR do NATO a EÚ záujem SR o OSN a posilnenie jej globálnej úlohy vo svete neklesá. Naopak SR vidí multilateralizmus ako najvhodnejšiu odpoveď na hrozby a výzvy 21. storočia. SR ako člen EÚ a NATO chce i na pôde týchto regionálnych organizácií presadzovať úzku spoluprácu s OSN a dôsledné rešpektovanie pricípov Charty tejto globálnej organizácie. Predovšetkým spolupráca medzi OSN a EÚ a efektívne využitie predností a špecifík oboch organizácií môžu prispieť k zásadnému pokroku pri riešení globálnych problémov a krízových situácií.

SR demonštrovala členským krajinám OSN, že ako budúci člen BR OSN má potenciál prispievať k bezpečnosti svetového spoločenstva cestou medzinárodnej angažovanosti (Západný Balkán, Cyprus) a účasťou v mierových operáciách. SR ako budúci člen BR OSN je schopná reflektovať vo svojich postojoch objektívne a oprávnené záujmy všetkých svetových regiónov a týmto prispieť ku konsenzuálnym riešeniam na pôde BR OSN.