Doložka finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť  

1.	Odhad dopadov na verejné financie

Maximálny dosah na štátny rozpočet v roku 2004 u zamestnancov odmeňovaných podľa zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone prác vo verejnom záujme z dôvodu prípadného doplácania do výšky minimálnej mzdy od 1. 10. 2004 možno vyčísliť ako rozdiel medzi maximálnou sumou doplatku do novej výšky minimálnej mzdy a maximálnou sumou doplatku do predchádzajúcej výšky minimálnej mzdy. Maximalistický pohľad vychádza z fiktívneho  predpokladu, že dotknutí zamestnanci pri výkone prác vo verejnom záujme nepoberajú okrem tarifného platu žiadnu nadtarifnú platovú zložku. 

Podľa údajov Ministerstva financií Slovenskej republiky k 1. marcu 2004 (novšie údaje nie sú v súčasnosti k dispozícii) by sa prípadné doplácanie týkalo celkom 7 935 zamestnancov pri výkone prác vo verejnom záujme (bez zamestnancov vyšších územných celkov a obcí) zaradených do 1. až 4. platovej triedy. Nárast mesačnej potreby na doplatok do novej výšky minimálnej mzdy 6 500 Sk vrátane odvodov do poistných fondov vo výške 35,2 % vymeriavacieho základu predstavuje 2 235,4 tis Sk mesačne. 

V prepočte na 3 mesiace roku 2004 by maximálny dopad predstavoval 6 706,1 tis. Sk mesačne. Prípadnú zvýšenú potrebu finančných prostriedkov z dôvodu vzniku potreby doplácať do výšky novej minimálnej mzdy budú musieť dotknuté zamestnávateľské organizácie tejto sféry vykryť z vlastných zdrojov. 

Maximálny možný dosah na rozpočty vyšších územných celkov a obcí (ďalej len „obce“) v roku 2004 možno stanoviť len kvalifikovaným odhadom, nakoľko za zamestnancov obcí sa nevykonáva štatistické zisťovanie o ich zaradení do platových tried a platových stupňov. 

Za predpokladu obdobného rozloženia zamestnancov obcí do platových tried, ako u zamestnancov v rozpočtových a príspevkových organizáciách by sa poskytovanie doplatku týkalo cca 1300 zamestnancov obcí. Maximálny dosah na rozpočty obcí z titulu nárastu prípadného doplatku do výšky minimálnej mzdy (vrátane povinných odvodov do poistných fondov) v súhrne za všetky obce možno odhadnúť sumou cca  1 256 tis Sk za obdobie 3 mesiacov roku 2004.

2.	Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb
Súbežne so zvýšením minimálnej mzdy dôjde ku zvýšeniu sadzieb minimálnych mzdových nárokov, ustanovených Zákonníkom práce, ktoré sa odvodzujú z minimálnej mzdy prostredníctvom koeficientu. Minimálne mzdové nároky predstavujú spodnú garantovanú hranicu výšky mzdy, očistenej o zákonné mzdové zvýhodnenia, a to výlučne u zamestnancov zamestnávateľov, ktorí nemajú mzdové podmienky dohodnuté v kolektívnej zmluve.

Minimálne mzdové nároky sú ustanovené v 6 stupňoch podľa zložitosti, zodpovednosti a namáhavosti vykonávanej práce. Sadzby minimálnych mzdových nárokov sa odvádzajú z výšky minimálnej mzdy pomocou koeficientov minimálnej mzdy ustanovených v rozpätí od 1 po 2. 

Podľa údajov z Informačného systému o priemerných zárobkoch za I. štvrťrok 2004 v skupine zamestnancov, ktorí vykonávajú pomocné a prípravné práce (pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci), ktorým zodpovedá minimálny mzdový nárok vo výške minimálnej mzdy, predstavovala priemerná mzda 67,55 Sk. Navrhovaná minimálna mzda v hodinovom vyjadrení pri 40-hodinovom týždennom pracovnom čase predstavuje 37,40 Sk.
 
Obdobne v skupine zamestnancov vykonávajúcich rôznorodé odborné alebo tvorivé remeselné práce (remeselní a kvalifikovaní robotníci), ktoré prevažne zodpovedajú 3. stupňu náročnosti práce s koeficientom minimálnej mzdy 1,4, by predstavoval minimálny mzdový nárok 52,40 Sk na hodinu. V tejto skupine zamestnancov bola priemerná hodinová mzda v I. štvrťroku 93,54 Sk. 
Úprava minimálnej mzdy v skupine zamestnávateľov tzv. podnikateľskej sféry nebude mať dosah na štátny rozpočet Slovenskej republiky. Prípadná potreba doplácania zamestnancom do výšky minimálneho mzdového nároku môže zaťažiť náklady veľmi obmedzeného počtu zamestnávateľov, u ktorých odmeňovanie nie je dohodnuté v kolektívnej zmluve, a ktorí poskytovali zamestnancom mzdu pod úrovňou novej výšky minimálnej mzdy.
Na základe doložených štatistických údajov možno konštatovať, že zvýšenie minimálnej mzdy v zásade nepovedie ku zvýšeniu mzdových nákladov a neovplyvní negatívne základy dane z príjmov právnických osôb. 

3.	Odhad dopadov na životné prostredie

Zvýšenie minimálnej mzdy nebude mať vplyv na životné prostredie.

4.	Odhad dopadov na zamestnanosť
          
 Je možné predpokladať, že navrhované primerané zvýšenie minimálnej mzdy bude mať pozitívny vplyv na zamestnanosť.