Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	778  / 197 	
Počet vyhodnotených pripomienok	778 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	409  / 60 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	125  / 37 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	244  / 100 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	73 (73o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	27 (24o,3z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	15 (8o,7z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	19 (19o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	26 (25o,1z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	11 (10o,1z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	35 (31o,4z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	41 (38o,3z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	18 (14o,4z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	4 (4o,0z) 	 	 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	69 (69o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	26 (21o,5z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	12 (2o,10z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	14 (10o,4z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	7 (4o,3z) 	 	 	 	
25 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	41 (41o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
29 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	37 (37o,0z) 	 	 	 	
30 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
31 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	4 (3o,1z) 	 	 	 	
32 .	Republiková únia zamestnávateľov 	58 (4o,54z) 	 	 	 	
33 .	Slovenská asociácia poisťovní 	66 (58o,8z) 	 	 	 	
34 .	Žilinský samosprávny kraj 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
35 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	6 (1o,5z) 	 	 	 	
36 .	Fórum pre komunikačné technológie 	42 (5o,37z) 	 	 	 	
37 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	3 (3o,0z) 	 	 	 	
38 .	Slovenská banková asociácia 	40 (36o,4z) 	 	 	 	
39 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	39 (2o,37z) 	 	 	 	
40 .	Slovenská informačná služba 	12 (10o,2z) 	 	 	 	
41 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
42 .	COOP Jednota Slovensko, spotrebné družstvo 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
43 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	778 (581o,197z) 	0 (0o,0z) 	6 	2 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	Všeobecne (absencia vykonávacích predpisov) 
Upozorňujeme predkladateľa, že podľa čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR je súčasťou materiál, o ktorom bude rokovať vláda SR aj „návrh vykonávacieho predpisu, ak návrh zákona obsahuje splnomocnenie na vydanie vykonávacieho predpisu a tento vykonávací predpis má nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom“. Vzhľadom na to, že predkladaný návrh zákona obsahuje splnomocňovacie ustanovenia na vydanie vykonávacích predpisov (§ 20 ods. 3, § 23 ods. 14, § 24 ods. 4, § 34 ods. 2, § 35 ods. 2, § 37 ods. 2, § 38 ods. 3, § 39 ods. 1 a 2, § 42 ods. 1), ktoré má vydať Úrad na ochranu osobných údajov SR a ktoré je zrejmé, že musia nadobudnúť účinnosť spolu s predkladaným zákonom, požadujeme, aby predkladateľ pripojil pre potreby ďalšieho legislatívneho procesu k návrhu zákona aspoň pracovné verzie vykonávacích predpisov, ktoré sa majú vydať na vykonanie navrhovaného zákona. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 1 
K čl. I § 1 
Predkladateľovi dávame na zváženie preformulovať predmet úpravy tak, že bude reflektovať rozdelenie zákona na dve časti, ktoré sú podľa nášho názoru určujúce pre obsah právnej úpravy, t.j. odporúčame preformulovať ustanovenie takto: 

„Tento zákon upravuje 
a) práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, 
b) postavenie, pôsobnosť a organizáciu Úradu na ochranu osobných údajov“. 

Ak predkladateľ napriek tomu trvá na podrobnejšom vymedzení predmetu právnej úpravy, odporúčame, aby vypustil písmeno a) a doplnil § 1 o tri nové písmená, ktoré zohľadnia činnosť úradu podľa druhej, tretej a štvrtej hlavy tretej časti návrhu zákona.  	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené nasledovne: 

MS SR 	K čl. I § 3 ods. 1 
Odsek 1 požadujeme presunúť do § 2 ako nový odsek 3; v § 3 sa odseky 2 a 3 označia ako odseky 1 a 2. Podľa nadpisu nad § 2 ustanovenia § 2 a 3 upravujú pôsobnosť zákona, a to jednak pozitívnym spôsobom (§ 2 a § 3 ods. 1) a aj negatívnym spôsobom (§ 3 ods. 2 a 3). Máme za to, že pozitívne vymedzenie pôsobnosti zákona by malo byť sústredené do jedného ustanovenia a rovnako aj negatívne vymedzenie pôsobnosti zákona, čo zodpovedá požiadavke vyplývajúcej z čl. 6 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR (prehľadné usporiadanie zákona). 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 3 ods. 2 písm. b) 
V súlade s bodom 13 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR je potrebné druhú vetu oddeliť bodkočiarkou a odporúčame ju preformulovať nasledovne: „tým nie je dotknuté právo na ochranu osobnosti.1)“ – to platí len v prípade, ak sa má vzťahovať na odsek 2 písm. b). Ak sa má vzťahovať na celý odsek 2, odporúčame zaviesť nový samostatný odsek. Vychádzajúc z osobitnej časti dôvodovej správy je zámerom predkladateľa poukázať na to, že právna úprava ochrany osobnosti podľa Občianskeho zákonníka nie je § 3 ods. 2 [alebo § 3 ods. 2 písm. b)?] dotknutá. V tejto súvislosti upozorňujeme predkladateľa na to, že právna úprava ochrany osobnosti by nemala byť dotknutá celým zákonom o ochrane osobných údajov, nie len právnou úpravou podľa navrhovaného § 3 ods. 2. Právna úprava ochrany osobnosti má svoj ústavnoprávny základ (najmä čl. 14, 15, 16, 20 a 21 Ústavy Slovenskej republiky), všeobecnú zákonnú úpravu (§ 11 až 16 Občianskeho zákonníka) a je taktiež upravená v niektorých predpisoch administratívnoprávnej povahy, kam možno zaradiť aj zákon o ochrane osobných údajov. Ochrana osobných údajov tvorí parciálnu časť právnej úpravy ochrany osobnosti, resp. ochrana osobných údajov je vždy časťou širšieho celku, ktorým je ochranou osobnosti. Z tohto pohľadu sa javí ako vhodnejšie riešenie konštatovať, že celým zákonom o ochrane osobných údajov nie je dotknutá ochrana osobnosti, prípadne odporúčame túto otázku neriešiť v zákone o ochrane osobných údajov vôbec, nakoľko máme za to, že otázka systematického zaradenia ochrany osobných údajov do ochrany osobnosti je všeobecne akceptovaná a nesporná ako z hľadiska teórie, tak aj praxe. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 3 ods. 3 písm. e) 
Pojem „regulované povolanie“ je v kontexte odkazu 2 vrátane poznámky pod čiarou použitý nesprávne – vecne správnym pojmom je „regulované povolanie a regulovaná odborná činnosť“; „regulované povolanie“ je len legislatívna skratka, ktorú používa zákon č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií (pozri § 1 ods. 1 cit. zákona) a len na účely tohto zákona. Ak má byť použitá aj v návrhu zákona, treba ju zaviesť alebo použiť vecne správny pojem. Súčasne požadujeme, aby predkladateľ v dôvodovej správe ozrejmil dôvody transpozície čl. 13 ods. 1 písm. d) smernice v časti „alebo porušení etiky pre predpísané profesie“ navrhovaným spôsobom. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 4 ods. 6 
Odporúčame časť vety za bodkočiarkou vypustiť alebo preformulovať nakoľko ide o duplicitnú úpravu, ktorá konštatuje to, čo už vyplýva z § 21 ods. 1. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 4 ods. 9 
Upozorňujeme predkladateľa na nie celkom vhodnú legislatívnu techniku zvolenú pri formulovaní § 4 ods. 9. V prvej vete sa definuje spracúvanie osobných údajov, a to ako vykonávanie akýchkoľvek operácií s osobnými údajmi, pričom v časti vety za bodkočiarkou definuje spracúvanie osobných údajov demonštratívnymi výpočtom jednotlivých operácií. V druhej vete následne predkladateľ opätovne uvádza výpočet a vymedzenie niektorých operácií s osobnými údajmi, hoci v predchádzajúce vete tie isté pojmy definuje ako spracúvanie osobných údajov. Máme za to, že platné znenie zákona o ochrane osobných údajov je v tomto prípade koncipované vhodnejšie. To znamená, že predkladateľ by mal v prvom rade definovať spracúvanie osobných údajov ako súbor operácií s osobnými údajmi, pričom uvedie ich demonštratívny výpočet („...ktorými sú najmä...“) a následne by mal ako základné pojmy zákona obsahovo vymedziť tieto operácie. Nie je možné použiť konštrukciu ktorou sa definuje spracúvanie osobných údajov ako súbor operácií s osobnými údajmi a súčasne povedať, že operáciami s osobnými údajmi sú ďalej aj tie isté operácie, ktoré už raz definoval. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. Pojem spracúvanie osobných údajov bol upravený a sprehľadnený tak, aby poskytol väčšiu právnu istotu a zároveň bola zachovaná požiadavka smernice 95/46/ES ohľadom tohto pojmu.  	
MS SR 	K čl. I § 6 ods. 2 písm. f)  
Upozorňujeme predkladateľa na nesúlad tohto ustanovenia s § 82f ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 192/2011 Z. z. , v zmysle ktorého je dôsledkom prijatia nepravdivých, neúplných alebo neaktuálnych osobných údajov ich oprava, blokovanie alebo likvidácia. Podľa navrhovaného § 6 ods. 2 písm. f) je dôsledkom oprava, a ak táto nie je možná, likvidácia osobných údajov. V navrhovanom ustanoví teda absentuje možnosť blokovať nesprávne alebo neúplné údaje. Na základe uvedeného preto požadujeme zosúladiť navrhovanú právnu úpravu s osobitným zákonom. 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. Zákon č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov je v zmysle tohto zákona práve takýmto osobitným zákonom, na základe ktorého dochádza k spracúvaniu osobných údajov v oblasti súdnictva. V prípade akýchkoľvek zmien v zákone o ochrane osobných údajov je potrebné, aby gestor akéhokoľvek osobitného zákona zosúladil jeho znenie so všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, samozrejme za rešpektovania a riadnej transpozície prípadných aktov Európskej únie.  	
MS SR 	K čl. I § 6 ods. 3  
Slová „vrátane jej časti za bodkočiarkou“ požadujeme vypustiť bez náhrady; aj časť vety za bodkočiarkou je súčasťou príslušnej vety, a nie je potrebné na ňu osobitne odkazovať. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 6 ods. 4  
V prvej vete odporúčame za slová „ako aj po“ vložiť slovo „jeho“ a časť vety za slovami „štatistiky“ odporúčame vypustiť ako nadbytočnú. V druhej vete odporúčame vypustiť slová „alebo potlačenie“ ako nenáležité; ľudské práva sa dodržiavajú, obmedzujú alebo porušujú, a nie potláčajú. Účelom týchto úprav je precizovanie textu navrhovanej právnej normy. 	O 	ČA 	Navrhovaným ustanovením sa preberá smernica 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Vypustením slov, ktoré nasledujú za slovom „štatistiky“ by došlo k zmene charakteru a významu predmetného ustanovenia, a to aj s ohľadom na navrhované ustanovenie § 6 ods. 2 písm.e). 

Pripomienka v druhej vete zapracovaná. 

Ustanovenie bolo aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov upravené.  	
MS SR 	K čl. I § 8 ods. 5 
V druhej vete požadujeme slová „podľa osobitného zákona“ vypustiť ako nadbytočné, nakoľko Obchodný zákonník nie je zákonom „osobitným“, ale ide o zákon všeobecného charakteru, je to kódex obchodného práva. Poznámku pod čiarou požadujeme upraviť nasledovne: „6) § 69 Obchodného zákonníka v znení neskorších predpisov.“; pôvodne navrhovaná citácia je vecne nesprávna. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 8 ods. 5 a 6 
V navrhovanom § 8 ods. 5 odporúčame slová „ak sa v rovnakej lehote postupovalo podľa odseku 6“ nahradiť slovami „ak ju v rovnakej lehote oznámi sprostredkovateľ“; následne možno odsek 6 vypustiť bez náhrady ako nadbytočný. Súčasne požadujeme, aby predkladateľ zvážil rozdelenie povinnosti oznamovať informácie podľa prvej medzi prevádzkovateľa a sprostredkovateľa. Nositeľom tejto povinnosti by mal byť len jeden z týchto subjektov, ponechať právnu úpravu v navrhovanom znení vytvára príležitosť na nesplnenie tejto povinnosti ani jedným z týchto subjektov (jeden sa bude vyhovárať na druhého). 	O 	ČA 	Navrhované odseky majú z hľadiska plnenia povinností pri spracúvaní osobných údajov podľa toho zákona rôzny obsah a význam. Požiadavka na ich výslovnú úpravu korešponduje s požiadavkami doterajšej praxe a potreby oznamovania dotknutých osôb o osobe sprostredkovateľa. Zároveň je žiaduce, aby aj samotný sprostredkovateľ pri prvom kontakte s dotknutými osobami (ak bude v rámci spracúvania prichádzať do styku s dotknutými osobami) ich oboznámil so skutočnosťou, že spracúva ich osobné údaje v mene prevádzkovateľa. 

Navrhované ustanovenie bolo na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov pozmenené. 
 	
MS SR 	K čl. I § 10  
V nadpise § 10 odporúčame uvádzať slová „dotknutých osôb“ v jednotnom čísle; k tomu pozri bod 3 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 10 ods. 1 a 2 
V prvej vete požadujeme slová „tento zákon“ nahradiť slovom „zákon“ nakoľko je nepochybné, že účel spracúvania osobných údajov, okruh dotknutých osôb a zoznam (rozsah) osobných údajov môže ustanoviť aj iný zákon ako zákon o ochrane osobných údajov. Súčasne navrhujeme zlúčiť obsah odseku 2 s odsekom 1 a vytvoriť tak základné pravidlo pre spracúvanie osobných údajov bez súhlasu dotknutej osoby. Pripomienkovou sa sleduje sprehľadnenie navrhovanej právnej úpravy z dôvodu nie celkom jednoznačného vzťahu odsekov 1 a 2. 	O 	N 	Vznesená pripomienka sa dotýka právneho základu spracúvania osobných údajov. Jedná sa o jednu z kľúčových podmienok na zákonné spracúvanie osobných údajov. Právnym základom je potrebné rozumieť oprávnenie prevádzkovateľa k spracúvaniu osobných údajov jednotlivých dotknutých osôb. Inými slovami, ide o dôvod, ktorý umožňuje prevádzkovateľovi vykonávať akékoľvek operácie s osobnými údajmi dotknutých osôb v súlade s platnou legislatívou, avšak za podmienok uvedených v nasledujúcich ustanoveniach. Návrh zákona taxatívne vymenúva právne základy, ktorými sú: 
- priamo vykonateľný právne záväzný právny akt Európskej únie, 
- medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, 
- tento zákon, 
- osobitný zákon, 
- súhlas dotknutej osoby. 
V tomto smere stanovenie § 9 jednoznačne odlišuje právne základy spracúvania osobných údajov a § 10 a 11 bližšie špecifikujú tieto právne základy, za akých podmienok je možné osobné údaje spracúvať. Z navrhovanej právnej úpravy ďalej vyplýva, že na dané spracúvanie (účel) možno použiť len jeden z uvedených právnych základov. 
Odseky 1 a 2 stanovujú požiadavky kladené na uvedené právne základy, pričom odsek 1 upravuje požiadavky na priamo vykonateľný právne záväzný právny akt Európskej únie, medzinárodnú zmluvu, ktorou je Slovenská republika viazaná a tento zákona (zákon o ochrane osobných údajov) a odsek 2 upravuje požiadavky na kladené na osobitný zákon, t.j. zákony upravujúce rôzne spoločenské oblasti. Z obsahu uvedených odsekov vyplývajú odlišné požiadavky na tieto právne základy, na základe čoho je potrebné aj pri ich aplikácii postupovať odlišne. Zapracovaním uvedenej pripomienky by sa nedosiahla požadovaná právna istota a zároveň by sa sťažili podmienky na uplatňovanie tohto ustanovenia v praxi. 
 	
MS SR 	K čl. I § 12 ods. 1 
Slovné spojenie „zákonné práva a právom chránené záujmy“ je potrebné nahradiť vhodnejším spojením „práva a právom chránené záujmy“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 12 ods. 2 
Slovné spojenie „inej právnickej osobe, fyzickej osobe, prípadne subjektu v cudzine“ odporúčame nahradiť slovným spojením „inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe“. Pojem „iný subjekt v cudzine“ nie je potrebný, nakoľko ním je aj právnická aj fyzická osoba. Ak je zámerom predkladateľa vyjadriť, že súhlas dotknutej osoby s vyžaduje aj pri cezhraničnom toku osobných údajov, je to potrebné výslovne uviesť, a to bez ohľadu na to, či príjemcom údajov je fyzická osoba alebo právnická osoba – rozhodujúci je fakt, že ide o cezhraničné poskytovanie osobných údajov. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 13 ods. 4 
Upozorňujeme predkladateľa na zmätočnosť navrhovanej právnej úpravy v časti týkajúcej sa spracúvania osobných údajov o porušení predpisov občianskeho práva. Z dôvodovej správy nie je zrejmý zámer predkladateľa, čo presne má navrhovanou právnou úpravou namysli. Porušenie predpisov občianskeho práva je pomerne široký pojem, ktorý môže spočívať v rôznych typoch protiprávneho konania – porušenie zákona, porušenie zmluvy a pod. Nie je zrejme zámerom predkladateľa vylúčiť možnosť veriteľa viesť evidenciu svojich dlžníkov (fyzických osôb), ktorý sú v omeškaní s plnením zmluvných záväzkov, t.j. tých, ktorí porušili predpisy občianskeho práva. Ak je tomu skutočne tak, trváme na vypustení „občianskeho práva“ z návrhu zákona. Uvedené ustanovenie sa preberá z pôvodného znenia zákona (§ 8 ods. 3), ktoré transponuje čl. 8 ods. 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES. Podľa čl. 8 ods. 5 cit. smernice „Členské štáty môžu zabezpečiť, aby údaje, ktoré sa týkajú administratívnych sankcií alebo rozhodnutí v civilných prípadoch boli tiež spracovávané pod kontrolou úradnej moci.“. Z dikcie smernice je zrejmé, že v tomto prípade nemá ísť o spracúvanie osobných údajov „o porušení ustanovení predpisov občianskeho práva“, ale o spracúvanie osobných údajov, ktoré sa „týkajú rozhodnutí v civilných prípadoch“. Rovnako je zrejmé, že v tomto prípade ide o opciu, ktorú členský štát môže, ale nemusí využiť. Rozhodnutia „v civilných prípadoch“ v Slovenskej republike vydávajú primárne súdy. Ak sa zamedzí spracúvaniu osobných údajov o rozhodnutiach v civilných prípadoch, tak použijúc vyššie uvedený príklad nastane situácia, kedy veriteľ nebude môcť viesť evidenciu svojich dlžníkov, u ktorých súd judikoval existenciu pohľadávky (t.j. vydal rozhodnutie v civilnom prípade), keďže niet osobitného zákona, ktorý by veriteľom umožňoval vedenie takejto evidencie ako to predpokladá navrhovaný § 13 ods. 4. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 14 ods. 1 
V navrhovaných písmenách a) až e) požadujeme vypustiť slovo „alebo“ ako nadbytočné. Pre vyjadrenie alternatívy postačuje, aby bolo slovo „alebo“ umiestnené v predposlednom písmene; ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 27 ods. 7 
Slová „konanie podľa § 61“ požadujeme nahradiť slovami „konanie o ochrane osobných údajov“. Tretia hlava tretej časti má nadpis „Konanie o ochrane osobných údajov“. Uvedenej terminológii je potrebné podriadiť aj znenie § 27 ods. 7. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 33 
Požadujeme predmetné ustanovenie z dôvodu prehľadnosti, ako aj z dôvodu zabezpečenia jednoznačného znenia právnej úpravy tých ustanovení návrhu zákona, ktoré naň odkazujú, rozdeliť na dva samostatné odseky, kde v odseku 1 bude prvá veta navrhovaného § 33 („Povinnosť registrácie sa vzťahuje na všetky informačné systémy, v ktorých sa spracúvajú osobné údaje úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami spracúvania.“) a v odseku 2 budú popísané výnimky („Povinnosť registrácie sa nevzťahuje na informačné systémy, ktoré ...“). 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 34 ods. 2 
Navrhované ustanovenie požadujeme doplniť o vetu v znení: „Úrad súčasne zverení vzor žiadosti na svojom webovom sídle.“. Z dôvodu zabezpečenia jednotnej aplikácie novej právnej úpravy, rovnako aj z dôvodu lepšej dostupnosti vzorových tlačív a formulárov používaných vo verejnej správe je dôvodné, aby tieto vzory boli súčasne zverejnené v elektronickej podobe na webových sídlach príslušných orgánov štátnej správy. Taktiež dávame predkladateľovi na zváženie rezignovať na potrebu vydávať všeobecne záväzný právny predpis, ktorým sa ustanoví vzor žiadosti – dávame do pozornosti § 79 ods. 3, § 138 ods. 2 písm. a), § 172 ods. 8, § 175 ods. 2 a § 374b Občianskeho súdneho poriadku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 34 ods. 4 
Slová „podľa osobitného zákona“ navrhujeme vypustiť ako nadbytočné. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 35 ods. 3 
Slovo „doplnenie“ požadujeme nahradiť slovami „odstránenie jej nedostatkov“, keďže nedostatok môže spočívať nie len v absencii náležitostí žiadosti, čo by indikovalo jej doplnenie, ale aj v jej nesprávnom vyhotovení. Ďalej požadujeme slová „v lehote, ktorá nesmie byť kratšia“ nahradiť slovami „v lehote, ktorú určí a ktorá nesmie byť kratšia“. Súčasne požadujeme predĺžiť lehotu na odstránenie nedostatkov žiadosti, nakoľko lehotu sedem dní považujeme za neprimerane krátku. V druhej vete je potrebné slovo „stanovenej“ nahradiť slovom „určenej“. 	O 	ČA 	Na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov, ustanovenie upravujúce postup pri registrácii bolo upravené, pričom subsidiárne sa aj na toto konanie zaviedol postup podľa zákona č 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov.  	
MS SR 	K čl. I § 35 ods. 6 
Navrhované ustanovenie požadujeme preformulovať nasledovne: „(6) O registrácii sa nevyhotovuje písomné rozhodnutie; proti registrácii nie je prípustný opravný prostriedok.“. S prihliadnutím na znenie § 47 správneho poriadku považujeme za vhodnejšie vyjadriť tú skutočnosť, že o registrácii sa nevyhotovuje písomné rozhodnutie. Ďalej nie je namieste riešiť otázku prípustnosti odvolania proti oznámeniu. 	O 	ČA 	Na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov, ustanovenie upravujúce postup pri registrácii bolo upravené, pričom subsidiárne sa aj na toto konanie zaviedol postup podľa zákona č 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov. 	
MS SR 	K čl. I § 35 ods. 7 
Slová „v § 33“ požadujeme nahradiť slovami „v § 33 ods. 2“; k tomu pozri pripomienku k § 33. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 37 ods. 2 
Platí pripomienka k § 34 ods. 2. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 38 ods. 1 
Pri porovnaní právnej úpravy registrácie a osobitnej registrácie je zrejmé, že v oboch prípadoch návrh zákona presne vymedzuje náležitosti žiadosti pre oba typy registrácie. Pri registrácii predkladateľ detailne upravuje proces odstraňovania nedostatkov žiadosti o registráciu, pri osobitnej registrácii však chýba táto právna úprava, resp. druhú vetu § 38 ods. 1 nemožno považovať za dostačujúcu nakoľko je príliš vágna – nie je zrejmé aké vysvetlenie sa má dopĺňať, keďže žiadne vysvetlenie sa nepodáva. Ako vhodnú alternatívu považujeme preformulovanie tejto vety nasledovne: „Ustanovenie § 35 ods. 3 platí rovnako.“. 	O 	ČA 	Na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov, ustanovenie upravujúce postup pri obyčajnej registrácii bolo upravené, pričom subsidiárne sa aj na toto konanie zaviedol postup podľa zákona č 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Takýmto postupom sa zosúladí postup pri oboch typoch registrácie.  	
MS SR 	K čl. I § 38 ods. 6 
Slovo „konanie“ je potrebné nahradiť slovami „konanie o osobitnej registrácii“. Pripomienkou sa sleduje zosúladenie používanej terminológie, v tomto prípade so znením § 40. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 40 
Požadujeme prehodnotiť zavedenie nového správneho poplatku za registráciu a osobitnú registráciu. Nemožno sa stotožniť s konštatovaním v dôvodovej správe k tomuto ustanoveniu, že zavedenie spoplatnenia registrácie bude nútiť prevádzkovateľov dôslednejšie sa zaoberať spracúvaním osobných údajov. Na mieste je skôr vysloviť obavu, že zavedenie spoplatnenia bude len ďalšou administratívnou prekážkou, ktorá bude prevádzkovateľov viesť skôr k tomu ignorovať registračnú povinnosť. 	O 	A 	Dôvodová správa bola doplnená. 

Navrhovaná právna úprava priamo súvisí s ustanovením upravujúcim zavedenie správneho poplatku za registráciu, osobitnú registráciu a zmenu registrovaných údajov podľa návrhu zákona. Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 
 	
MS SR 	K čl. I § 42 ods. 1 
Za slovo „registrácii“ požadujeme vložiť slová „alebo osobitnej registrácii“ nakoľko z navrhovanej úpravy nie je zrejmé, či v prípade informačných systémov, ktoré podliehajú osobitnej registrácii je potrebné viesť evidenciu a súčasne žiadať o osobitnú registráciu; máme za to, že v tomto prípade nie je potrebné viesť o týchto informačných systémoch evidenciu. V poslednej vete ďalej požadujeme zohľadniť pripomienku k § 35 ods. 2. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 44 ods. 1 a § 45 ods. 2 
Podľa navrhovanej právnej úpravy má mať Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky postavenie ústredného orgánu štátnej správy „v rozsahu ustanovenom týmto zákonom“. Predkladateľovi dávame do pozornosti tú skutočnosť, že sústavu ústredných orgánov štátne správy vymedzuje § 21 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov – z tohto pohľadu sa javí byť návrh zákona nepriamou novelou kompetenčného zákona. Ďalšia výhrada sa týka použitia pojmu „v rozsahu ustanovenom zákonom“ – z návrhu zákona nie je zrejmý tento rozsah, resp. nie je zrejmé kedy má úrad postavenie ústredného orgánu štátnej správy a kedy a za akých okolností toto postavenie už nemá. Dôvodová správa k tejto časti návrhu zákona nijakým spôsobom neposkytuje vhodné vysvetlenie tejto zmeny doterajšieho postavenia úradu. Na základe uvedeného preto požadujeme, aby predkladateľ buď jednoznačne vymedzil rozsah, ktorý bude určujúci pre postavenie úradu ako ústredného orgánu štátnej správy a výslovne ho upravil v kompetenčnom zákone, inak požadujeme vypustenie navrhovanej právnej úpravy bez náhrady. 	O 	ČA 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 

Súvisiaci odsek 2 nasledujúceho ustanovenia bol vypustený. 
 	
MS SR 	K čl. I § 46 ods. 3 
Slová „za poslanca“ požadujeme vypustiť ako nadbytočné; k tomu pozri čl. 61 ods. 2, čl. 110 ods. 2, čl. 134 ods. 3 a čl. 145 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky. Súčasne požadujeme vypustiť slovo „najmä“ keďže nie je zrejmý odklon od doterajšej právnej úpravy, ktorá požadovala odbornú prax buď v odbore práva alebo informatiky. Ak predkladateľ trvá na tom, aby predsedom úradu mohla byť osoba aj s inou odbornou praxou ako v odbore právo alebo informatika, je uvádzanie príkladmého výpočtu vyhovujúcich odborov bezpredmetné, keďže poskytuje priestor rôznemu výkladu a prílišnému subjektivizmu pri posudzovaní splnenia podmienok pre voľbu do funkcie predsedu úradu. To znamená, že buď sa vypustí slovo „najmä“ alebo sa vypustí celkovo požiadavka odbornej praxe v konkrétnych odboroch. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 46 ods. 4 
Slovo „doloženým“ požadujeme vypustiť ako nadbytočné.  	O 	N 	Prevádzkovateľ môže uchovávať výpis z registra trestov fyzickej osoby ako súčasť spracúvania osobných údajov vtedy, ak zákon takúto možnosť upraví. Z uvedeného dôvodu je žiaduce slovo „doloženým“ ponechať v navrhovanom ustanovení.  	
MS SR 	K čl. I § 46 ods. 7 
Navrhované ustanovenie požadujeme vypustiť bez náhrady, keďže nemá žiaden normatívny obsah. Oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami sa možno len na základe zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na tejto skutočnosti sa nič nezmení ani na základe navrhovaného § 46 ods. 7. Ak je zámerom predkladateľa dostať predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky do režimu § 34 zákona o ochrane utajovaných skutočností, je potrebné tak vykonať priamou novelou zákona o ochrane utajovaných skutočností, aj keď máme dôvodnú pochybnosť o legitimite a opodstatnenosti takéhoto zámeru. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 47 ods. 2 
Slovo „zvoliť“ požadujeme nahradiť slovom „vymenovať“, keďže podpredseda úradu sa ujíma svojej funkcie na základe vymenovania a nie voľby. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 47 ods. 3 
Slovo „primerane“ požadujeme nahradiť slovom „rovnako“. Podľa bodu 4 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR „Ak sa majú novoupravované právne vzťahy v celom rozsahu podrobiť už jestvujúcej právnej úprave, používa sa slovo „rovnako“. Ak sa na tieto vzťahy majú uplatňovať len niektoré časti jestvujúcej právnej úpravy, používa sa slovo „primerane“. Pretože termín „primerane“ umožňuje pomerne voľný výklad, a tým aj nejednotné uplatňovanie, treba ho používať len v nevyhnutných prípadoch.“. Máme za to, že upravenie postavenia podpredsedu úradu nie je tým nevyhnutným prípadom, ktorý by odôvodňoval použitie pojmu „primerané použitie“ – v takom prípade bude právna úprava pôsobiť neurčito a bude umožňovať rôzny prístup, či výklad, čo je s prihliadnutím na čl. 1 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky neprípustné. Podpredseda úradu musí spĺňať rovnaké kritériá pre ustanovenie do funkcie ako predseda (t.j. rovnaké použitie § 46 ods. 3), musí byť rovnako bezúhonný (t.j. rovnaké použitie § 46 ods. 4), taktiež sa na neho musí vzťahovať úprava nezlučiteľnosti funkcií (t.j. nie je namieste len jej primerané použitie); uvedení platí rovnako aj pre „primerané“ použite odsekov 7, 10 a 11 (pozn. § 46 ods. 7 navrhujeme ako taký vypustiť, preto to treba zohľadniť aj v dikcii § 47 ods. 3).  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 48 ods. 2 a 3 
S prihliadnutím na navrhovaný § 46 ods. 3 v kontexte našej pripomienky k § 46 ods. 3 odporúčame prehodnotiť požiadavku odbornej praxe v uvedených vedných disciplínach, resp. prehodnotiť celkovo otázku odbornej praxe. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie §46 upravuje postavenie a podmienky kladené na vymenovanie a odvolanie predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. V tomto nie je žiaduce, aby na predsedu úradu boli kladené ešte aj nároky na vek a odbornú prax. Navrhovaná úprava je vo vzťahu k predpokladom na vymenovanie do funkcie predsedu úradu postačujúca a bežne zaužívaná v rámci verejnej správy. Inšpektori úradu majú však v zmysle návrhu zákona iné postavenie a plnia iné úlohy ako predseda úradu, na základe čoho sa na nich vzťahujú aj prísnejšie kritéria z hľadiska veku a praxe.  	
MS SR 	K čl. I § 48 ods. 5 
Platí pripomienka k § 47 ods. 3. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 48 ods. 6 písm. c) 
Slovo „neplnení“ treba uviesť v tvare „neplnenia“; ide o štylistickú úpravu textu.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 49 
Upozorňujeme predkladateľa, že osoby sa od povinnosti mlčanlivosti neoslobodzujú, ale tejto povinnosti sa zbavujú, a preto požadujeme primerane preformulovať poslednú vetu v § 49. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 50 ods. 1 
Slová „členovia kontrolného orgánu, ktorí sú zamestnancami“ odporúčame nahradiť slovami „a ako členovia kontrolnej skupiny, zamestnanci aj iní zamestnanci úradu“. Podľa návrhu zákona je zrejmé, že samotnú kontrolu by mali vykonávať inšpektori vrátane vrchného inšpektora. Ak majú na výkone kontroly participovať aj iní zamestnanci úradu, ktorí nie sú v pozícii inšpektorov, je vhodné, aby ju vykonávali len ako členovia kontrolnej skupiny, a nie samostatne, čo indikuje dikcia použitá v § 50 ods. 1. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 50 ods. 2 
Slová „konania podľa tretej hlavy“ je potrebné nahradiť slovami „konanie o ochrane osobných údajov“; k tomu pozri odôvodnenie pripomienky k čl. I § 27 ods. 7. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 50 ods. 3 
Návrh upravuje poverenie na vykonanie kontroly, ktoré však predkladateľ rieši len smerom k vrchnému inšpektorovi a inšpektorom, avšak absentuje úprava poverovania iných zamestnancov úradu, ktorí majú participovať na výkone kontroly. Požadujeme preto, aby predkladateľ dopracoval návrh tak, aby z neho bolo jednoznačne zrejmé, či sa vyžaduje poverenie na vykonanie kontroly aj v prípade iných zamestnancov úradu alebo nie. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 50 ods. 3 písm. f) 
Za slovo „odtlačok“ požadujeme vložiť slovo „úradnej“; je nepochybné, že v tomto prípade ide o úradnú pečiatku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 50 ods. 4 
Z dôvodu jednotnej terminológie odporúčame predkladateľovi zjednotiť používanie pojmom „oznámenie o kontrole“ a „oznámenie“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 52 
Požadujeme pojem „predpojatosť“ nahradiť vhodnejším pojmom „zaujatosť“, a tomu primerane prispôsobiť znenie celého § 50, a to aj s prihliadnutím na nejednotné používanie týchto pojmov v navrhovanom § 50. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 53 písm. a)  
Upozorňujeme predkladateľa, že podľa § 50 ods. 4 nemusí byť kontrola oznámená vopred. Je preto potrebné zosúladiť znenie § 53 ods. 1 písm. a) a § 50 ods. 4. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 53 písm. d) a e) 
Za slovo „protokolu“ odporúčame vložiť slová „a do záznamu o kontrole“. Možno predpokladať, že aj záznam o kontrole by mal obsahovať kontrolné zistenia, napríklad tie, že kontrolou sa nezistilo porušenie zákona, čo je samo o sebe dosť podstatným kontrolným zistením. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 53 písm. f) 
Požadujeme vypustiť slová „alebo ich kópie“. Nakoľko kontrola môže viesť k iniciovaniu konania o uložení sankcie, resp. môže spôsobiť iné negatívne dôsledky kontrolovanému subjektu, je namieste, aby kontrolovaný subjekt dostal po skončení kontroly. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 53 písm. j) 
Máme za to, že predmetné ustanovenie je duplicitné s § 49, a preto dávame na zváženie vypustenie § 53 písm. j) bez náhrady. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 57 ods. 2 
Upozorňujeme predkladateľa, že osoby sa od povinnosti mlčanlivosti neoslobodzujú, ale tejto povinnosti sa zbavujú, a preto požadujeme primerane preformulovať poslednú vetu v § 57 ods. 2. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 57 ods. 3 až 6 
Požadujeme pojem „predpojatosť“ nahradiť vhodnejším pojmom „zaujatosť“, a tomu primerane prispôsobiť znenie celého § 57, a to aj s prihliadnutím na nejednotné používanie týchto pojmov v navrhovanom § 57. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 58 ods. 2 písm. i) 
Slovo „pečiatku“ je potrebné nahradiť slovom „odtlačok úradnej pečiatky“. Z povahy veci je zrejmé, že dokumenty vo všeobecnosti neobsahujú pečiatky, ale ich odtlačok. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 58 ods. 6  
Slová „o výsledku námietok“ odporúčame nahradiť vhodnejším slovným spojením napríklad „o výsledku posúdenia námietok“ alebo „o výsledku preskúmania námietok“. Ďalej odkaz „podľa odseku 4“ je potrebné nahradiť slovami „podľa odseku 3“; odsek 4 upravuje lehotu pre podanie námietok, zrejme sa nemá namysli táto lehota. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 58 ods. 8  
S prihliadnutím na nadpis § 58 je potrené zosúladiť používanie pojmov „ukončenie kontroly“ a „skončenie kontroly“.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 59 ods. 1 
Požadujeme vypustiť navrhovaný § 59 ods. 1 bez náhrady. Nevidíme žiaden legitímny dôvod nesprístupňovať protokol o výsledku kontroly. Predmetný protokol nie je utajovanou informáciou, a preto by mal byť na požiadanie sprístupnený v súlade s filozofiou zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií) v znení neskorších predpisov, a to v súlade s § 11 ods. 1 písm. h) cit. zákona.  	O 	N 	Podľa § 11 ods. 1 písm. h) zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak sa „týka výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru orgánom verejnej moci podľa osobitných predpisov okrem informácie o rozhodnutí alebo o inom výsledku kontroly, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy“. Samotné znenie citovaného ustanovenia umožňuje vyňať informácie týkajúce sa výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru spod režimu sprístupňovania podľa uvedeného zákona. V súlade s uvedeným ustanovením predkladateľ navrhuje nesprístupňovať protokol a dokumenty súvisiace s výkonom kontroly podľa navrhovaného materiálu, a to z dôvodu ochrany informačných systémov prevádzkovateľov. Ich sprístupnením by mohlo dôjsť k narušeniu bezpečnosti informačného systému , v ktorých prevádzkovateľ spracúva osobné údaje fyzických osôb.  	
MS SR 	K čl. I § 60 ods. 1 
Za slová „konanie o ochrane osobných údajov“ je potrebné v súlade s bodom 8 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR vložiť legislatívnu skratku v znení „(ďalej len „konanie“)“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 61 ods. 6 
Odporúčame predkladateľovi opraviť nesprávne číslovanie písmen v odseku 6 [samotný odsek 6 je označený ako písmeno a)]. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 62 ods. 1 
V druhej vete požadujeme slová „o šesť mesiacov“ nahradiť slovami „o 60 dní“. Predĺženie lehoty na vybavenie návrhu na začatie konanie o šesť mesiacov v prípade, keď základná lehota je v trvaní 60 dní považujeme za neprimerané, a preto navrhujeme predĺženie lehoty najviac o čas, ktorý predstavuje základnú lehotu, čo zodpovedá všeobecnej požiadavke na poskytnutie účinnej právnej ochrany v primeranej a spravodlivej lehote. 	O 	N 	Požiadavka na zavedenie možnosti o predĺženie lehoty o šesť mesiacov je opodstatnená, a to s ohľadom na doterajšiu prax. Samozrejme, nie je záujmom Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky predlžovať lehoty, pokiaľ to nebude dôvodné. 	
MS SR 	K čl. I § 62 ods. 2 
Za slová „podľa odseku 1“ požadujeme vložiť slová „prvej vety“, keďže § 62 ods. 1, na ktorý sa odkazuje obsahuje dve lehoty a zrejme nie je zámerom predkladateľa vybavovať podnet na začatie konania v lehote dlhšej ako 60 dní, resp. odkaz na odsek 1 bez bližšej špecifikácie jednej z dvoch tam upravených lehôt pôsobí zmätočne a neurčito. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 64 ods. 1 
Lehotu na podanie odvolania proti rozhodnutiu považujeme za príliš krátku a navrhujeme jej predĺženie na štandardných 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Pri porovnaní lehôt na vydanie rozhodnutia a lehoty na podanie odvolania možno konštatovať, že navrhovaná právna úprava je nevyvážená. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 64 ods. 2 a 4 
Slovo „ich“ je potrebné nahradiť slovom „jeho“. Ide o štylistickú úpravu textu právnej normy. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 64 ods. 3 
Lehotu na podanie odvolania proti rozhodnutiu o predbežnom opatrení považujeme za príliš krátku a navrhujeme jej predĺženie na aspoň na sedem dní odo dňa doručenia rozhodnutia o predbežnom opatrení. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 66 a 67  
Nadpisy § 66 a 67 odporúčame uvádzať v jednotnom čísle; k tomu pozri bod 3 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa upravená. 	
MS SR 	K čl. I § 68 
Nadpis § 68 odporúčame vzhľadom na jeho obsah preformulovať takto: „Spoločné ustanovenia k pokute a poriadkovej pokute“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. I § 76 ods. 4 
Požadujeme v dôvodovej správe náležitým spôsobom odôvodniť navrhované prechodné ustanovenie, nakoľko z hľadiska obsahu niet zásadnejších rozdielov v právnej úprave poverovania zodpovednej osoby podľa návrhu zákona a podľa platného znenia zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa upravená. 	
MS SR 	K čl. I § 76 ods. 5 
Z hľadiska rozsahu registračnej povinnosti podľa navrhovanej právnej úpravy a podľa pôvodného znenia zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov možno konštatovať, že tento rozsah registračnej povinnosti sa nijakým zásadným spôsobom nerozširuje ani nezužuje, resp. obsahovo sa táto povinnosť nemení tak, aby to odôvodňovalo vyhlásenie doterajších registrácií sa neplatné. Uvedené platí o to viac, že poľa novej právnej úpravy má byť registrácia spoplatnená, čo v kontexte „zneplatnenia“ doterajších registrácií pôsobí šikanózne vo vzťahu k prevádzkovateľom. Na základe uvedeného preto požadujeme preformulovať § 76 ods. 5 tak, aby z neho bolo zrejmé, že doteraz vykonané registrácie sa považujú za registrácie vykonané podľa novej právnej úpravy. 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Návrhom zákona tak dochádza k precizovaniu viacerých ustanovení ukladajúcich povinnosti prevádzkovateľom a zároveň aj zavedeniu zmien pri niektorých povinnostiach a podmienkach spracúvania osobných údajov. V navrhovanej úprave zároveň dochádza aj k zmene v rámci postupu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky v konaniach, a to z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k registrácii je potrebné prihliadnuť najmä na prípady, za ktorých je prevádzkovateľ povinný prihlásiť informačný systém na registráciu. Povinnosť registrácie informačných systémov prevádzkovateľ nemá v taxatívne vymenovaných prípadoch. Oproti súčasne platnej úprave v zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov došlo k úprave (písmeno b) a e)) a precizovaniu (písmeno c)) podmienok, za ktorých je prevádzkovateľ povinný registrovať informačné systémy na Úrade na ochrane osobných údajov Slovenskej republiky. 
Nová právna úprava vyžaduje, aby prevádzkovatelia zosúladili spracúvanie osobných údajov vo svojich informačných systémoch s navrhovanou úpravou v lehotách, ktoré sú uvedené v prechodných ustanoveniach. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na registráciu. 

MS SR 	K čl. I § 76 ods. 6 
Platí primerane pripomienka k § 76 ods. 5. 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Návrhom zákona tak dochádza k precizovaniu viacerých ustanovení ukladajúcich povinnosti prevádzkovateľom a zároveň aj zavedeniu zmien pri niektorých povinnostiach a podmienkach spracúvania osobných údajov. V navrhovanej úprave zároveň dochádza aj k zmene v rámci postupu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky v konaniach, a to z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k osobitnej registrácii je potrebné prihliadnuť najmä na prípady, za ktorých je prevádzkovateľ povinný prihlásiť informačný systém na osobitnú registráciu. Oproti súčasne platnej úprave v zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov vo všetkých prípadoch došlo či už k precizovaniu podmienok spracúvania (písmeno a)) alebo zavedenia zmien pri spracúvaní osobných údajov (písmená b) a c)). 
Nová právna úprava vyžaduje, aby prevádzkovatelia zosúladili spracúvanie osobných údajov vo svojich informačných systémoch s navrhovanou úpravou v lehotách, ktoré sú uvedené v prechodných ustanoveniach. Táto povinnosť sa vzťahuje aj na osobitnú registráciu. 

MS SR 	K čl. I § 78 
Odporúčame nadpis uvádzať v jednotnom čísle, t.j. záverečné ustanovenie. Navrhovaný paragraf obsahuje len jeden odsek. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. III 
V úvodnej vete novelizačného článku je potrebné vypustiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ za slovami „Zákon“ ako nadbytočné. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. IV 
V úvodnom texte novelizačného článku odporúčame zohľadniť aj novelu zákona o štátnej službe vykonanú zákonom č. 252/2012 Z. z. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	K čl. V 
S prihliadnutím na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu a berúc pri tom do úvahy harmonogram schôdzí Národnej rady Slovenskej republiky odporúčame prehodnotiť dátum účinnosti a posunúť ho na reálnejší termín. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MS SR 	Všeobecne (poznámky pod čiarou) 
Požadujeme, aby predkladateľ uviedol citácie používané v poznámkach pod čiarou do súladu s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, a to najmä s bodmi 21, 22, 46 až 49 a 52 až 59 prílohy č. 5. Ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MV SR 	Všeobecne 
1. Vo vzťahu k § 9 a 10 a ich odôvodneniam, najmä §10 ods. 1 uvádzame, že podľa výkladu Ministerstva vnútra Slovenskej republiky ide o všetky druhy medzinárodných zmlúv, teda nielen medzinárodných zmlúv prezidentskej povahy uvedených v dôvodovej správe. V ustanovení § 69d ods. 1 písm. d) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore sa uvádza možnosť poskytovať a sprístupňovať osobné údaje aj na základe medzinárodnej zmluvy. Takouto medzinárodnou zmluvou môže byť tak medzinárodná zmluva vládnej, ako rezortnej povahy a nemusí priamo upravovať práva a povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb. Všetky druhy medzinárodných zmlúv sú rovnako záväzné pre Slovenskú republiku, teda pre Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky všetky tie, ktoré sú uzatvorené v jeho pôsobnosti a upravujú predmetnú oblasť. 

2. V doložke zlučiteľnosti vplyvov právneho predpisu s právom Európskej únie odporúčame doplniť Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 
 	O 	N 	1. 
Právnym základom pre prevádzkovateľa môžu byť medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon, alebo medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

2. 
Rámcové rozhodnutie Rady 2008/977/SVV z 27. novembra 2008 o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach z hľadiska ochrany osobných údajov poskytuje osobitnú úpravu v oblasti policajnej justičnej spolupráce. Nejedná sa však o akt, ktorú je potrebné dopĺňať do doložky zlučiteľnosti, nakoľko má postavenie osobitnej úpravy vo vzťahu k všeobecnej. 

MV SR 	K § 1 
V písmene e) odporúčame slovo „tok“ nahradiť vhodnejším slovom, napr. slovom „poskytnutie“, príp. „prenos“. Taktiež v nadpise piatej hlavy sa odporúča vykonať túto úpravu. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené vo všeobecnej rovine, bez vymedzovania konkrétnych častí a hláv návrhu zákona. 	
MV SR 	K § 3 
Odsek 1 odporúčame presunúť do § 2, nakoľko ide o pozitívne vymedzenie pôsobnosti zákona. Ide o vyššiu mieru prehľadnosti právneho predpisu. 
- Na konci žiadame vložiť nový odsek, ktorý znie: „Ustanovenia § 30 a 31 sa netýkajú prenosu osobných údajov potrebných pre medzinárodnú policajnú spoluprácu v prípadoch, keď nie je možné zabezpečiť prenos osobných údajov zákonom stanoveným spôsobom.“. 
Odôvodnenie: činnosť Národnej ústredne Interpolu si vyžaduje každodennú komunikáciu s členskými štátmi, ktoré sú väčšinou tretími krajinami. Ochranu osobných údajov zabezpečujú členské štáty a preto nie je možné vždy určiť, či ochrana osobných údajov je primeraná. Na vzájomnú výmenu informácií používa Interpol vlastnú zabezpečenú sieť, ale niektoré štáty nie sú na ňu pripojené. V prípade komunikácie s týmito členskými štátmi je zložité zabezpečiť prenos osobných údajov. Prenos a doručovanie je ovplyvnený technickými možnosťami komunikácie a tiež technickým vybavením tretej krajiny. Z tohto dôvodu je potrebné upraviť ustanovenia týkajúce sa prenosu osobných údajov tak, aby boli zohľadnené osobitosti našej komunikácie s niektorými členskými štátmi Interpolu. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom navrhovaného ustanovenia § 3. 

Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. V tejto súvislosti je však vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov štátnym orgánom potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 
Pokiaľ ide o vloženie nového odseku do ustanovenia § 3, tak súčasné znenie nebrániť efektívnej medzinárodnej policajnej spolupráci, na základe čoho nie je potrebné v tomto smere dopĺňať nový odsek. V rámci justičnej a policajnej spolupráce platia určité špecifiká spracúvania osobných údajov podľa osobitných zákonov a medzinárodných dokumentov, v rámci ktorých je potrebné upraviť spracúvanie osobných údajov v tejto oblasti. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MV SR 	K § 4 
V odseku 10 odporúčame za slovo „spisy“ vložiť odkaz na § 2 ods. 19 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 41/2011 Z. z. obsahujúci definíciu tohto pojmu. 
- V ods. 11 písm. j) odporúčame vypustiť text „prináša majetkový prospech alebo iný prospech ostatným fyzickým osobám alebo mnohým z nich“. 
Uvedená citácia môže byť neústavná nakoľko nemožno jednu alebo viacero fyzických osôb uprednostňovať pre iným jednotlivcom. Nemôže ísť ani o dôležitý verejný záujem. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované pojmy boli aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené.  	
MV SR 	K § 10 
V nadväznosti na § 10 ods. 2 uvádzame, že jedným z osobitných zákonov je aj zákon o Policajnom zbore, ktorý ako lex specialis upravuje ochranu osobných údajov pri ich spracúvaní na osobitný účel, z toho dôvodu navrhujeme uviesť do demonštratívnej enumerácie v poznámke pod čiarou k odkazu 7 aj tento zákon. Taktiež odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 7 uviesť aj túto citáciu: „zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky, zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti, zákon č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu.“. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 10 ods. 2, ktoré obsahuje odkaz č. 7, poskytuje len demonštratívny výpočet osobitných zákonov, ktoré upravujú spracúvanie osobných údajov fyzických osôb v rôznych spoločenských oblastiach. Zákon ako taký sa z pohľadu zákona o ochrane osobných údajov stáva osobitným zákonom, keď obsahuje náležitosti a spĺňa zákonom o ochrane osobných údajov stanovené podmienky potrebné na spracúvanie osobných údajov. Len zákon s obsahovými náležitosťami upravenými podľa zákona o ochrane osobných údajov je osobitným zákonom podľa tohto zákona a spôsobilým zákonným právnym základom na spracúvanie osobných údajov. Takýchto osobitných zákonov je z pohľadu ochrany osobných údajov nespočetne veľa a nie je možné odkazom uvádzať všetky požadované osobitné zákony. Z tohto dôvodu nie je možné a ani potrebné uvádzať pripomienkujúcim subjektov uvedené zákony v poznámke pod čiarou k odkazu č. 7.  	
MV SR 	K § 12 
V ods. 1 odporúčame doplniť konkrétny osobitný zákon. 
- V ods. 2 odporúčame text „môže písomný doklad o danom súhlase nahradiť písomným vyhlásením prevádzkovateľa o udelení súhlasu dotknutou osobou, ak prevádzkovateľ vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný“ nahradiť textom „je povinný písomne informovať dotknutú osobu o poskytnutí jeho osobných údajov tretej strane“. Predíde sa tým nekontrolovateľnému poskytovaniu osobných údajov tretím stranám bez vedomia dotknutej osoby. 
 	O 	N 	Návrh zákona poskytuje demonštratívny výpočet osobitných zákonov v ustanovení § 10 ods. 2, v ktorom upravuje náležitosti kladené na takýto osobitný zákon. V ďalších ustanoveniach už návrh zákona používa termín „osobitný zákon“ bez uvedenia príkladmého výpočtu. 

Navrhovaný ods. 2 korešponduje s ustanovením § 7 ods. 5 súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Podľa uvedeného ustanovenia, osobné údaje dotknutej osoby možno poskytnúť z informačného systému inej osobe len na základe písomného súhlasu s takýmto poskytnutím, a to za predpokladu, že zákon takýto písomný súhlas vyžaduje. Prevádzkovateľ je oprávnený písomný doklad o danom súhlase nahradiť svojim písomným vyhlásením o udelení súhlasu, ak prevádzkovateľ vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný. Prevádzkovateľ je oprávnený poskytovať osobné údaje v zmysle tohto odseku len za splnenia daných podmienok, v opačnom prípade by sa dostal do rozporu so zákonom. Zapracovaním vznesenej pripomienky by sa celkovo pozmenil obsah a význam predmetného ustanovenia, ktoré je zároveň potrebné vykladať v spojitosti s ďalšími súvisiacimi ustanoveniami pri konkrétnom spracúvaní. 
 	
MV SR 	K § 14 
V ods. 1 odporúčame vypustiť znenie textu uvedeného pod písm. b), c) a g). Oprávnenú ochranu práv (údajov) dotknutej osoby na úrovni rasového alebo etnického pôvodu, vyznania, politického alebo svetového názoru a presvedčenia, zdravotných údajov a pohlavného života je v garancii Ústavy SR. Tieto údaje by sa bez výslovného písomného súhlasu dotknutej osoby nemali získavať. 
- V ods. 2 odporúčame doplniť konkrétny osobitný zákon. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 14 konkrétne čl. 8 tejto smernice. Akceptovaním uvedenej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou. 

Návrh zákona poskytuje demonštratívny výpočet osobitných zákonov v ustanovení § 10 ods. 2, v ktorom upravuje náležitosti kladené na takýto osobitný zákon. V ďalších ustanoveniach už návrh zákona používa termín „osobitný zákon“ bez uvedenia príkladmého výpočtu. 
 	
MV SR 	K § 15 
V ods. 7 odporúčame doplniť konkrétny osobitný zákon. 	O 	N 	Návrh zákona poskytuje demonštratívny výpočet osobitných zákonov v ustanovení § 10 ods. 2, v ktorom upravuje náležitosti kladené na takýto osobitný zákon. Ustanovenie § 15 ods. 7 súčasne špecifikuje ďalšie požiadavky na kladené na osobitný zákon, pokiaľ ide o kamerové systémy. Takýchto osobitných zákonov môže byť viacero, a to s pohľadom na potreby gestorov zákonov upraviť jednotlivé oblasti života. 	
MV SR 	K § 17 
Odsek 2 žiadame upraviť takto: „(2) Odsek 1 sa nepoužije, ak osobné údaje sú súčasťou registratúrneho záznamu19). Prevádzkovateľ zabezpečuje likvidáciu registratúrneho záznamu podľa osobitného predpisu20).“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 19 a 20 upraviť takto: 
„19) § 2 ods. 15 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov. 
20) § 20 zákona č. 395/2002 Z. z. v znení zákona č. 216/2007 Z. z..“. 
Odôvodnenie: Cieľom ustanovenia § 17 ods. 2 návrhu je ustanoviť výnimky z povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov po splnení účelu ich spracovania. Navrhované znenie ale upravuje dôvod, ktorý nie je adekvátny vo vzťahu k cieľu ustanovenia, pretože lehoty uloženia sú ustanovené inými zákonmi len vo výnimočných prípadoch, keď sú na to špecifické dôvody (napr. § 9 ods. 2 zák. NR SR č. 154/1994 Z. z. o matrikách, § 35 ods. 3 zák. č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve), inak si ich ustanovuje pôvodca registratúry s ohľadom na svoju potrebu nahliadania do spisu. Ani povinnosť bezodkladnej likvidácie po uplynutí zákonom stanovenej lehoty nie je vecne na mieste, pretože nie je v súlade so všeobecným predpisom upravujúcim zaobchádzanie s registratúrnymi záznamami (spismi) vrátane ich likvidácie, ktorým je zákon č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov. Podľa tohto zákona sa po vyraďovacom konaní zlikvidujú len spisy bez trvalej dokumentárnej hodnoty. Spisy s trvalou dokumentárnou hodnotou sa po vyraďovacom konaní natrvalo ukladajú do archívu. Platný zákon č. 428/2002 Z. z. na toto pamätá v § 13 ods. 3 písm. c), aj keď nesprávnou terminológiou. V ustanovení uvedený odkaz 19 na § 17 zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov taktiež nie je správny, pretože citované ustanovenie upravuje obsah registratúrneho poriadku a registratúrneho plánu a nezaoberá sa likvidáciou spisov; táto je predmetom § 20 citovaného zákona. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka akceptovaná. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MV SR 	K § 18 
Odsek 1 odporúčame text upraviť nasledovne: „Ak si dotknutá osoba uplatní u prevádzkovateľa svoje právo alebo ak prevádzkovateľa upozorní na nesprávne, neplatné alebo neaktuálne údaje, alebo ak prevádzkovateľ sám zistí, že poskytol tretej strane nesprávne, neúplné alebo neaktuálne osobné údaje, alebo že ich poskytol bez právneho základu, je povinný bez zbytočného odkladu písomne oznámiť to každému, komu ich poskytol. Prevádzkovateľ v oznámení uvedie, aké opatrenia vykonal, najmä či osobné údaje blokoval, doplnil, opravil, aktualizoval alebo zlikvidoval, a aké opatrenia žiada prijať od tretej strany. Prevádzkovateľ aj tretia strana sú povinné o vykonaných opatreniach písomne informovať dotknutú stranu.“. Dotknutá osoba nemá žiadny prehľad a nemôže zistiť, kto nad rámec prevádzkovateľov zo zákona zhromažďuje a spracúva jeho osobné údaje. Praxou je potvrdené, že osobné údaje sa spracúvajú rôznymi inými inštitúciami (podnikateľskými aj nepodnikateľskými subjektmi) na základe len jedného súhlasu daného jednej strane na určitý účel. 	O 	N 	Navrhovaným znením tohto ustanovenia dochádza k presnejšej transpozícii článku 12 písmeno c) smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Jeho dikcia vypláva z pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie, ktorá odporučila upraviť text súčasne platného znenia § 14 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov tak, aby neriešil len oznámenie tretím stranám o vykonaní opravy alebo likvidácii osobných údajov, ale aby sa týkal oznámenia o vykonaní akýchkoľvek opráv, vrátane aktualizácií a blokovania osobných údajov. 

MV SR 	K § 21 
V odseku 2 navrhujeme vypustiť slovné spojenie „spôsob identifikácie a autentizácie pri prístupe k informačnému systému“. Uvedené je súčasťou bezpečnostnej dokumentácie k informačnému systému (bezpečnostný projekt, bezpečnostná smernica, interné akty riadenia). 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MV SR 	K tretej hlave 
Z textu pripomienkovaného návrhu zákona o ochrane osobných údajov nie je zrejmý postup pri podávaní žiadostí o absolvovanie skúšky zodpovednej osoby, (kto ju podáva – prevádzkovateľ alebo budúca zodpovedná soba, kedy – pred a komu). Preukazovanie sa potvrdením o absolvovaní skúšky nie je taxatívne vymedzené ani v povinnostiach zodpovednej osoby podľa § 26 pripomienkovaného návrhu. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 
Postup pri podávaní žiadostí o absolvovanie skúšky zodpovednej osoby, ako aj ďalšie podrobnosti o vykonaní a obsahu skúšky upraví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k druhej časti predmetnej pripomienky, pripomienkujúci subjekt bližšie neuviedol a nezdôvodnil požiadavku na preukazovania sa potvrdením o absolvovaní skúšky, na základe čoho nie je možné jej vyhovieť. 
 	
MV SR 	K § 23 
V odseku 10 písm. a) navrhujeme vypustiť slová „rodné číslo, telefónne číslo“. Upravené znenie bude následne v súlade s § 17 ods. 4 zákona č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
- V odseku 12 odporúčame slovo „Potvrdenie“ nahradiť slovami „Platnosť potvrdenia“, slovo „siedmych“ nahradiť slovom „sedem“ a druhá veta v tomto odseku sa odporúča spresniť aj napriek zmocneniu úradu (ods. 14 - upraviť podrobnosti o vykonaní skúšky vydaním všeobecne záväzného právneho predpisu). Odôvodnenie: Nakoľko po uplynutí platnosti potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby už táto osoba nie je oprávnená vykonávať uvedenú funkciu a z textu nie je zrejmé, či nemôže podať žiadosť skôr, príp. s akým časovým predstihom. 
- Odsek 13 je podľa svojho obsahu prechodným ustanovením, patrí teda do § 76. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 23 ods. 10 bolo upravené. Rodné číslo bolo vypustené. 

Vo vzťahu k namietanej lehote platnosti potvrdenia o absolvovaní skúšky bolo navrhované ustanovenie § 23 ods. 12 upravené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov a predmetná lehota siedmych rokov bola vypustená. 
 	
MV SR 	K § 26 
V odseku 2 odporúčame vypustiť písm. e), pretože napr. v rezorte Ministerstva vnútra Slovenskej republiky je v súčasnej dobe prevádzkovaných a evidovaných podľa zákona o ochrane osobných údajov cca 200 informačných systémov, a preto nie je možné aby žiadosť dotknutej osoby vybavila jedna zodpovedná osoba za konkrétny informačný systém. Tým, že každý informačný systém má v rezorte Ministerstva vnútra Slovenskej republiky poverenú jednu a viac zodpovedných osôb dotknutá osoba by v niektorých prípadoch dostala aj 20 odpovedí. 	O 	N 	Nezávislý výkon činnosti zodpovednej osoby predpokladá aj určité zákonom stanovené povinnosti, ktoré je zodpovedná osoba povinná pri plnení svojich úloh vykonávať. Jej úlohou je dohliadať na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov v informačnom systéme a upozorňovať prevádzkovateľa na nedostatky, ktoré zistí v súvislosti so spracúvaním osobných údajov a dbať na to, aby sa spracúvanie osobných údajov uskutočňovalo v súlade so zákonom, vrátane vybavovania žiadostí dotknutých osôb. 
Návrh zákona nevylučuje, aby prevádzkovateľ písomne poveril viac zodpovedných osôb. Pokiaľ prevádzkovateľ pristúpi k takémuto postupu, je v jeho kompetencii určiť, ktorá zodpovedná osoba bude zabezpečovať aké úlohy v rámci dozerania na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov. 
 	
MV SR 	K § 44 
V odseku 3 odporúčame na konci pripojiť slová „a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná“. 
- Odsek 5 odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť. Postavenie štátnych orgánov ako rozpočtových organizácií upravuje zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého rozpočtovými organizáciami sú všetky štátne orgány s výnimkou štátnych orgánov, ktoré sú organizáciami podľa § 22 ods. 2 zákona. 
 	O 	ČA 	Odsek 3 
Upravený. 

Odsek 5 
Navrhované ustanovenie bolo upravené tak, že rozpočet Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bude tvoriť v štátnom rozpočte Slovenskej republiky samostatnú rozpočtovú kapitolu. Predmetné ustanovenie však nadobudne účinnosť 1. januára 2014.  	
MV SR 	K § 45 
V odseku 1 písm. e) navrhujeme zaviesť nový odkaz k poznámke pod čiarou v znení „x) zákon č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
– Odsek 2 odporúčame vypustiť a odseky 3 až 6 označiť ako odseky 2 až 5, pretože dochádza k duplicite významu ustanovenia § 44 ods. 1 prvá veta. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 45 ods. 1 písm. e) upravuje jednu z úloh, ktoré Úrad nad ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru plní; z jej obsahu vyplýva, že úrad je oprávnený pri podozrení z porušenia povinností uložených týmto zákonom predvolať prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa s cieľom podať vysvetlenia. Z obsahu pripomienky nie je zrejmé, z akého dôvodu pripomienkujúci subjekt žiadal doplniť odkaz s poznámkou pod čiarou na zákon č. 568/2009 Z. z. o celoživotnom vzdelávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Predmetná časť pripomienky sa mala zrejme vzťahovať na písmeno o). V tomto smere úrad bude vydávať potvrdenia podľa návrhu tohto zákona. 

Odsek 2 
Pripomienka zapracovaná; návrh zákona bol upravený. 
 	
MV SR 	K § 46 
V odseku 11 odporúčame zvážiť trvanie práceneschopnosti („najmenej však počas jedného roka“), kedy predseda úradu pre chorobu nemôže vykonávať povinnosti vyplývajúce mu z funkcie. V praktickom živote sa môžu vyskytnúť situácie (napr. po závažnej dopravnej nehode), kedy bude zrejmé, že sa predseda úradu do práce už nikdy nevráti, avšak nový predseda nebude môcť byť vymenovaný, nakoľko zákon to neumožní. Z totožného dôvodu sa odporúča zvážiť taxatívne určené obdobie „šiestich mesiacov“ (§ 48 ods. 6 písm. a)) u vrchného inšpektora. 	O 	N 	
Navrhovanú dobu práceneschopnosti je možné považovať za primeranú. 
 	
MV SR 	K § 47 
Slovo „zvoliť“ odporúčame nahradiť slovom „vymenovať“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MV SR 	K § 48 
V odseku 3 odporúčame vypustiť slová „je voliteľný za poslanca Národnej rady Slovenskej republiky“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MV SR 	K § 66 
V ods. 2 písm. b) odporúčame pred slovo „povinnosť“ vložiť slovo „nesplnil“, v ods. 3 písm. c) za prvé slovo „osobných“ vložiť slovo „údajov“, v ods. 4 písm. b) a c) taktiež za slovo „osobných“ vložiť slovo „údajov“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MV SR 	K § 66 a 67 
Odporúčame prehodnotiť navrhované výšky pokút a poriadkových pokút, ktoré sú podľa nášho názoru neprimerane vysoké, a to aj s ohľadom na § 68 ods. 1 a 5. 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky. Nedodržiavaním povinností podľa tohto zákona môže dôjsť neoprávneným zásahom do súkromia jednotlivcov, na základe čoho bolo potrebné zohľadniť aj výšku pokút. Súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov rovnakým spôsobom pristupoval k určovaniu výšky pokút. Pripomienkujúci subjekt však v pripomienok neuviedol opodstatnený dôvod, pre ktorý by mala byť znížená horná hranica sadzby pokút.  	
MV SR 	K § 68 
V odseku 5 sa zavádza inštitút súhrnnej pokuty, pričom nie je uvedená jej výška. Ustanovenie je preto potrebné doplniť a súčasne tento inštitút vysvetliť v odôvodnení. 	O 	ČA 	Ukladanie súhrnnej pokuty bolo z návrhu zákona vypustené. 	
MV SR 	K § 75 až 77 
Odôvodnenie k týmto ustanoveniam nie je dostatočné. Malo by vysvetliť dôvody, pre ktoré sa povinnosti ustanovujú opätovne. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná, navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MV SR 	K § 76 
Odporúčame zvážiť primeranosť lehôt na zosúladenie informačných systémov, ich registrácie s navrhovaným zákonom. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov upravené.  	
MV SR 	K § 78 
Nadpis ustanovenia je potrebné presunúť nad jeho číselné označenie alebo upraviť nadpis nad § 75 ako „Prechodné a záverečné ustanovenia“ a ako nadpis § 78 uviesť „Transpozičné ustanovenie“ alebo „Zoznam preberaných právne záväzných aktov Európskej únie.“ Súčasne je potrebné doplniť návrh o prílohu zákona, na ktorú § 78 odkazuje. 	O 	ČA 	Návrh zákona upravený v súlade legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. 

Transpozičná príloha bola doplnená. 
 	
MV SR 	K čl. IV 
V uvádzacej vete je potrebné slová „zákona č. 308/2011 Z. z.“ nahradiť slovami „uznesenia ÚS SR č. 308/2011 Z. z.“. 	O 	ČA 	Navrhovaný článok bol upravený aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. 	
MV SR 	K § 6 
V odseku 2 písm. i) odporúčame upraviť text takto: „ktorý neodporuje zákonu“. 
- V odseku 3 na konci odporúčame vypustiť text „vrátane jej časti za bodkočiarkou“ ako nadbytočný. 
- V odseku 4 v druhej vete slová „základných práv a slobôd“ odporúčame nahradiť slovom „práv“. 
- Ustanovenie odseku 5 uviesť ako prvú vetu v odseku 4 a časť vety za slovami „iný účel“ vypustiť. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

Odsek 4 
Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky. V záujme zachovania tejto požiadavky, predkladateľ ponecháva odsek 4 v navrhnutom znení. 

Odsek 5 
Ustanovenia návrhu zákona je potrebné vykladať vo vzájomných súvislostiach. Zapracovaním predmetnej pripomienky by sa výrazným spôsobom zasiahlo do obsahu a účelu predmetného odseku, čím by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
 	
MF SR 	Všeobecne 
Žiadam, aby negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy uvedený v doložke vybraných vplyvov bol zabezpečený v rámci navrhovaných limitov výdavkov Úradu na ochranu osobných údajov (ďalej len“ úrad“) na roky 2013 až 2015 bez dodatočných požiadaviek na štátny rozpočet. 

Nevyhnutnosť konsolidovať verejné financie v súvislosti s potrebou zníženia ich deficitu pod úroveň 3 % HDP v roku 2013 neumožňuje v súčasnosti riešiť nové rozpočtovo nekryté požiadavky vo výške 40 648 eur v roku 2013, 47 657 eur v roku 2014, 47 884 eur v roku 2015 a 48 111 eur v roku 2016. 
 	Z 	A 	Pripomienka akceptovaná.  	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné upraviť štylisticky [napr. v § 23 ods. 8 písm. i) vypustiť na konci spojku „a“, v § 66 ods. 3 a 4 písm. c) za slovo „osobných“ doplniť slovo „údajov“], gramaticky [napr. v § 3 ods. 3 písm. g) pred slovom „alebo“ vypustiť čiarku, § 24 ods. 2, § 45 ods. 1, na konci doplniť dvojbodku, v § 8 ods. 4 písm. a) uvádzacej vete na konci vypustiť bodkočiarku, v § 10 ods. 3 písm. d) pred slovom „alebo“ vypustiť čiarku, v § 15 ods. 1 písm. e) uvádzacej vete slovo „informovaná“ nahradiť slovom„ informovaný“, v § 21 ods. 3 písm. e), § 22 ods. 5, § 24 ods.2 písm. g), § 38 ods. 2 písm. f), § 43 ods. 2 písm. f), § 45 ods. 3 písm. b) a § 58 ods. 2 písm. i) pred slovom „a“ vypustiť čiarku], zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) [napr. § 4 ods.1, v § 4 ods. 10 špecifikovať slová „osobitných kritérií“, v § 11 ods. 4 slová „iným hodnoverným spôsobom“, v § 12 ods. 3 prvej vete slovo „telefónny“ nahradiť slovami „číslo telefónu“ a slová „faxový alebo elektronický kontakt“ nahradiť slovami „číslo faxu alebo e- mailová adresa“, § 15 ods. 2 uvádzacej vete, § 18 ods. 1 a 2, § 21 ods. 2, § 39 ods. 2 zosúladiť s čl. 6 LPV a vypustiť slovo „najmä“, § 4 ods. 9 zosúladiť s čl. 6 LPV a vypustiť slovo „napríklad“, § 4 ods. 9 a ods. 11 uvádzaciu vetu, § 17 ods. 4 druhú vetu, § 27 ods. 5 a § 45 ods. 3 uvádzaciu vetu zosúladiť s čl. 6 LPV a vypustiť slovo „ďalej“, § 10 ods. 3 písm. a) až e) zosúladiť s čl. 6 LPV a na konci vypustiť slovo „alebo“, § 13 ods. 5 písm. a) a b), § 14 ods.1 písm. a) až f), § 30 ods. 4 písm. a) až d) zosúladiť s čl. 6 LPV a vypustiť slovo „alebo“, § 12 ods. 5 zosúladiť s čl. 6 ods. 3 LPV a slovo „mieni“ nahradiť iným vhodným výrazom, § 14 ods. 2 zosúladiť s čl. 6 ods. 3 LPV a vypustiť slovo „daný“ a v § 23 ods. 8 písm. g) vypustiť slová „ak ju má“, § 61 ods. 2 písm. e) zosúladiť s čl. 6 ods. 3 LPV a slová „hodných osobitného zreteľa“ doplniť alebo nahradiť inými vhodnými slovami, pretože text je nezrozumiteľný, v odseku 6 upraviť označenie pododsekov a) až c), v § 52 ods. 3 a § 57 ods. 5 zvážiť slovo „predpojatosti“ nahradiť slovom „zaujatosti“ v súlade s terminológiou používanou v texte návrhu] a s prílohou č. 5 LPV (ďalej len „príloha LPV“) [napr. § 6 ods. 2 písm. i) zosúladiť s bodom 21 piatym odsekom prílohy LPV a slová „inému zákonu“ nahradiť slovami „osobitnému predpisu“, poznámky pod čiarou k odkazom 6, 12, 18, 21, 24 až 26 zosúladiť s bodom 22 šiestym odsekom prílohy LPV, § 25 ods. 1 zosúladiť s bodom 54 poslednou vetou prílohy LPV, § 66 ods. 1 písm. a) a c), ods. 3 písm. a) a b) a ods. 5 písm. c) zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV].  	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenia boli upravené. 	
MF SR 	K čl. I k § 4 
Nesúhlasím so znením odseku 10, pretože definícia „informačného systému“ nie je v súlade so všeobecne platnou definíciou ustanovenou zákonom č. 275/2006 Z.z. o informačných systémoch verejnej správy. Definícia uvedená v odseku 10 nemôže platiť univerzálne, pretože predložený návrh zákona sa vzťahuje iba na tie informačné systémy, ktoré pracujú s osobnými údajmi. V tomto zmysle žiadam prepracovať znenie odseku 10. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Iinformačným systémom s osobnými údajmi je taký informačný systém, v ktorom sa na vopred vymedzený alebo ustanovený účel systematicky spracúva alebo má spracúvať akýkoľvek usporiadaný súbor osobných údajov prístupných podľa určených kritérií, bez ohľadu na to, či ide o informačný systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe. Informačným systémom sa na účely tohto zákona rozumie aj súbor osobných údajov, ktoré sú spracúvané alebo pripravené na spracúvanie čiastočne automatizovanými alebo inými ako automatizovanými prostriedkami spracúvania. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MF SR 	K čl. I k § 4 
Odporúčam zvážiť znenie odseku 11 písm. e), pretože najmä vo vzťahu k navrhovanému zneniu § 13 ods. 2 je definícia „všeobecne použiteľného identifikátora“ nezrozumiteľná. 
 	O 	N 	Všeobecne použiteľným identifikátorom je trvalý identifikačný údaj fyzickej osoby, n základe ktorej je fyzická osoba jednoznačne určená. V podmienkach Slovenskej republiky, takýmto identifikátorom je práve rodné číslo. Rodné číslo je považované za citlivý osobný údaj, v dôsledku čoho naň zákon kladie prísnejšie podmienky spracúvania.  	
MF SR 	K čl. I k § 10 
V odseku 3 písm. g) je potrebné slovo „zákonných“ vypustiť, pretože z kontextu navrhovaného znenia vyplýva, že spracovanie osobných údajov je nevyhnutné na ochranu „práv a právom chránených záujmov“ prevádzkovateľa. Výnimku tvoria „základné práva a slobody“ dotknutej osoby. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MF SR 	K čl. I k § 11 
Znenie poslednej vety odporúčam preformulovať, najmä v časti „v písomnej forme“, pretože písomná forma zahŕňa nielen listinu (doklad), ale aj elektronickú podobu, kde nie je možné podpísať elektronický dokument vlastnoručným podpisom. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 	
MF SR 	K čl. I k § 12 
Znenie odseku 1 odporúčam prepracovať a zosúladiť s navrhovaným znením § 11 ods. 1 a 4, ktoré umožňujú žiadať aj následný súhlas a preukazovať ho aj zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 11 upravuje súhlas dotknutej osoby, jeho náležitosti a podmienky získavania ako jeden z možných právnych základov na spracúvanie osobných údajov podľa tohto zákona. Naproti tomu ustanovenie § 12 ods. 1 upravuje špecifickú situáciu kedy a za akých podmienok je možné získavať osobné údaje fyzickej osoby od inej fyzickej osoby. Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov vo svojich ustanoveniach predpokladá rôzne situácie, v rámci ktorých bližšie ustanovuje podmienky spracúvania osobných údajov. Jednou z nich je aj spomínané ustanovenie § 12 ods. 1.  	
MF SR 	K čl. I k § 20 
Pri vypracovávaní bezpečnostnej politiky pre informačný systém, ktorý je informačným systémom verejnej správy, je potrebné prioritne dodržať štandardy podľa zákona č. 275/2006 Z.z. a vykonávacích predpisov k nemu, čo požadujem uviesť v navrhovanom ustanovení § 20. 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaná hlava upracujúca bezpečnosť spracúvania osobných údajov bola upravená a spresnená aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MF SR 	K čl. I k § 44 
Znenie odseku 1 je potrebné prehodnotiť, pretože nie je zrozumiteľne vyjadrený status tohto štátneho orgánu v zmysle čl. 122 Ústavy SR. 
 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
MF SR 	K čl. I k § 44 
Nesúhlasím, aby bol úrad samostatnou rozpočtovou kapitolou a znenie odseku 5 žiadam upraviť totožne s platným znením § 34 ods. 1 zákona č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

Navrhovaná právna úprava je vecne nesprávna, pretože každá rozpočtová organizácia je zapojená na rozpočet zriaďovateľa, resp. na štátny rozpočet prostredníctvom určitej rozpočtovej kapitoly. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a dňa 8.11.2012 na Ministerstve financií Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi, pre ktoré sa navrhuje, aby Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky disponoval samostatnou rozpočtovou kapitolou. 

V súlade s čl 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorný orgán v oblasti ochrany osobných údajov má disponovať potrebnou nezávislosťou pri plnení mu zverených úloh. Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku zdôrazňuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu (vrátane hmotnej nezávislosti) bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Požiadavka zohľadňujúca vznik samostatnej rozpočtovej kapitoly úradu ako jednej zo zložiek nezávislosti dozorného orgánu vyplýva aj zo záverov hodnotenia správneho uplatňovania schengenského acquis v Slovenskej republike pre oblasť ochrany osobných údajov, ktoré sa uskutočnilo vo februári 2012 (tzv. schengenské hodnotenie), hodnotiaca komisia taktiež dôrazne odporúča, aby Slovenská republika posilnila finančnú situáciu a ľudské zdroje úradu. 

Na základe vyššie uvedených dokumentov, navrhované ustanovenie bolo upravené tak, že rozpočet Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bude tvoriť v štátnom rozpočte Slovenskej republiky samostatnú rozpočtovú kapitolu. Predmetné ustanovenie však nadobudne účinnosť 1. januára 2014. 

Rozporové konanie bolo ukončené dňa 13.11.2012. Pripomienkujúci subjekt neakceptoval uvedené dôvody a na vznesenej pripomienke trvá. 

Rozpor nebol odstránený. 
 	
MF SR 	K čl. I k § 76 
V odseku 1 žiadam predĺžiť trojmesačnú lehotu, pretože je nerealizovateľná najmä vo vzťahu k navrhovanému § 20. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MF SR 	K čl. I k § 76 
Odporúčam prehodnotiť znenie prvej vety odsekov 5 a 6 a v navrhovanom znení je potrebné ich vypustiť, pretože dňom účinnosti nového zákona by všetky doterajšie informačné systémy boli prevádzkované v rozpore so zákonom. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov bolo upravené. 	
MF SR 	K čl. I k § 77 
Druhú vetu odporúčam vypustiť, pretože s ohľadom na obsah prvej vety je nadbytočná. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MF SR 	K čl. II (novela zákona č. 145/1995 Z.z.) 
1. Žiadam v položke 271 znenie písmen a) a c) a b) a d) ako súvisiace spojiť a preformulovať napríklad takto: 

„a) Registrácia informačného systému alebo jej zmena.............20 eur“, 

b) Osobitná registrácia informačného systému alebo jej zmena.........50 eur“. 

2. Je tiež potrebné upraviť označenie časti XXII., ktorou sa dopĺňa sadzobník správnych poplatkov, pretože Národná rada SR dňa 11. septembra 2012 už schválila novelu zákona č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, v ktorej sa sadzobník správnych poplatkov dopĺňa časťou XXII. „Ochrana utajovaných skutočností“. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MF SR 	K čl. III (novela zákona č. 523/2004 Z.z.) 
V súlade s pripomienkou k § 44 v čl. I žiadam vypustiť článok III, pretože navrhovanú možnosť zmeny úradu na samostatnú kapitolu v štátnom rozpočte nepovažujem za odôvodnenú a potrebnú a navyše nepredpokladám ani výrazný pozitívny efekt z takto realizovanej zmeny. 

Samostatnosť a nezávislosť úradu pri výkone jeho pôsobnosti v oblasti ochrany osobných údajov nemôže byť podmienená a ovplyvňovaná faktom, či je alebo nie je samostatnou rozpočtovou kapitolou. 

Forma financovania orgánov štátnej správy ich zapojením na štátny rozpočet prostredníctvom ustanovenej rozpočtovej kapitoly štátneho rozpočtu neovplyvňuje nezávislý výkon činnosti, či plnenie úloh štátnej správy a nemá vplyv ani na nezávislosť postavenia jednotlivých orgánov štátnej správy vo vzťahu k riadeniu a rozhodovaniu. Nezávislosť postavenia orgánu štátnej správy je zabezpečená najmä vnútroštátnymi právnymi prostriedkami (ustanovená kreačná nezávislosť štatutárneho orgánu úradu), a to bez ohľadu na formu zapojenia na rozpočet. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a dňa 8.11.2012 na Ministerstve financií Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi, pre ktoré sa navrhuje, aby Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky disponoval samostatnou rozpočtovou kapitolou. 

V súlade s čl 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorný orgán v oblasti ochrany osobných údajov má disponovať potrebnou nezávislosťou pri plnení mu zverených úloh. Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku zdôrazňuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu (vrátane hmotnej nezávislosti) bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Požiadavka zohľadňujúca vznik samostatnej rozpočtovej kapitoly úradu ako jednej zo zložiek nezávislosti dozorného orgánu vyplýva aj zo záverov hodnotenia správneho uplatňovania schengenského acquis v Slovenskej republike pre oblasť ochrany osobných údajov, ktoré sa uskutočnilo vo februári 2012 (tzv. schengenské hodnotenie), hodnotiaca komisia taktiež dôrazne odporúča, aby Slovenská republika posilnila finančnú situáciu a ľudské zdroje úradu. 

Na základe vyššie uvedených dokumentov, navrhované ustanovenie bolo upravené tak, že rozpočet Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bude tvoriť v štátnom rozpočte Slovenskej republiky samostatnú rozpočtovú kapitolu. Predmetné ustanovenie však nadobudne účinnosť 1. januára 2014. 

Rozporové konanie bolo ukončené dňa 13.11.2012. Pripomienkujúci subjekt neakceptoval uvedené dôvody a na vznesenej pripomienke trvá. 

Rozpor nebol odstránený. 
 	
MK SR 	Čl. I (§ 27 ods. 4) 
Odporúčame na konci nahradiť čiarku bodkou. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 28 ods. 2) 
Dávame na zváženie, či by písmeno b) § 27 ods. 1 (vzhľadom na to, že ide iba o informáciu o zdroji) nebolo vhodnejšie zaradiť do § 28 ods. 1.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 32) 
Za slová "povinný požiadať" odporúčame doplniť slovo "úrad".  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 35) 
1. V ods. 3 dávame na zváženie úpravu lehoty (jej predĺženie) na doplnenie žiadosti. 

2. Odporúčame upraviť ods. 4, pretože navrhované kritérium "podal úradu žiadosť, ktorá spĺňa náležitosti..." je podľa nášho názoru súbjektívne. To či žiadosť spĺňa náležitosti môže objektívne posúdiť iba úrad. Preto sme toho názoru, že prevádzkovateľ by mal byť povinný počkať na potvrdenie o registrácii. 

3. V ods. 6 odporúčame nahradiť číslo odseku 4 číslom 5.  	O 	ČA 	Na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov, ustanovenie upravujúce postup pri registrácii bolo upravené, pričom subsidiárne sa aj na toto konanie zaviedol postup podľa zákona č 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov.  	
MK SR 	Čl. I (§ 44)  
V ods. 1 sa uvádza, že úrad je nezávislým štátnym orgánom SR v postavení ústredného orgánu štátnej správy. Podľa zákona č. 575/2001 Z.z. však úrad nie je ústredným orgánom štátnej správy. Odporúčame úpravu. 
 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
MK SR 	Čl. I (§ 45) 
1. V ods. 1 písm. i) odporúčame za odkazom č. 33 uviesť zátvorku. To isté platí pre poznámku pod čiarou k tomuto odkazu. 

2. V ods. 2 odporúčame úpravu vzhľadom na to, že úrad nie je ústredným orgánom štátnej správy (viď pripomienka k § 44). 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 46) 
1. V ods. 3 odporúčame doplniť minimálny vek a minimálnu dĺžku praxe, a to aj vzhľadom na ustanovenie § 48 ods. 2 a 3. 

2. Poznámku pod čiarou k odkazu 20 odporúčame vypustiť. Poznámka pod čiarou je už v texte uvedená vyššie. To isté sa vzťahuje na poznámku pod čiarou k odkazu 29 v § 52, 57, 59.  	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie §46 upravuje postavenie a podmienky kladené na vymenovanie a odvolanie predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. V tomto nie je žiaduce, aby na predsedu úradu boli kladené ešte aj nároky na vek a odbornú prax. Navrhovaná úprava je vo vzťahu k predpokladom na vymenovanie do funkcie predsedu úradu postačujúca a bežne zaužívaná v rámci verejnej správy. Inšpektori úradu majú však v zmysle návrhu zákona iné postavenie ako má predseda úradu, na základe čoho sa na nich vzťahujú aj prísnejšie kritéria z hľadiska veku a praxe. 

MK SR 	Čl. I (§ 55) 
Odporúčame vypustiť (upraviť) písmeno e), a to vzhľadom na ustanovenie § 58 ods. 2 písm. j) návrhu zákona (prípad, ak kontrolovaná osoba odmietne podpísať protokol).  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 58) 
V ods. 4 dávame na zváženie lehotu siedmych dní (jej predĺženie). Zároveň odporúčame preformulovať znenie vety za bodkočiarkou a založiť fikciu podpísania protokolu.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 61) 
1. Odporúčame opraviť text v ods. 6. Technická pripomienka. 

2. V ods. 7 odporúčame opraviť číslo oseku 5 pri § 58 na ods. 2.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 62) 
1. V ods. 1 odporúčame slová "úrad vybaví návrh" nahradiť slovami "úrad rozhodne o návrhu". 

2. V ods. 2 druhej vete odporúčame slová za čiarkou nahradiť slovami "začne konanie a vo veci rozhodne v lehote podľa odeku 1".  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 64) 
1. V ods. 1 a 3 dávame na zváženie predĺženie lehoty na odvolanie. 

2. V ods. 2 a 4 odporúčame nahradiť slovo "ich" slovom "jeho".  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 71) 
Poznámku pod čiarou k odakzu 38 odporúčame uviesť nasledovne: "§ 247 až 250k Občianskeho súdneho poriadku.".  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. I (§ 76) 
V ods. 4, 5 a 6 odporúčame ponechať oznámenia o poverení, registrácie a osobitné registrácie v platnosti až do uplynutia lehoty dokedy je povinnosť zosúladiť ich s týmto zákonom. Dňom účinnosti zákona (1.1.2013) by totiž došlo zo zákona k ich zrušeniu a do momentu ich opätovného oznámenia, resp. prihlásenia by trvalo právne vákuum.  	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

MK SR 	Čl. I (§ 78) 
Odporúčame zosúladiť s čl. 4 ods. 2 Legislatívnych pravidiel vlády.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. II 
Medzi slová "ktorá" a "znie" odporúčame vložiť slová "vrátane názvu". Za dvojbodkou odporúčame uviesť úvodzovky a následne XXII. ČASŤ OCHRANA OSOBNÝCH ÚDAJOV a text položky 271.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. III 
Slovo "Úrad" odporúčame nahradiť slovom "Úradu" a Poslednú vetu odporúčame nahradiť touto vetou: "Doterajšie písmená l) a m) sa označujú ako písmená n) a o).  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Čl. IV 
1. Pri názve zákona žiadame uviesť aj novelu č. 252/2012 z.z. 

2. Inšpektor úradu sa podľa nášho názoru nestáva štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii. Odporúčame vypustiť túto časť návrhu.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MK SR 	Dôvodová správa- osobitná časť 
1. V dôvodovej správe k § 27 sa uvádza, že prevádzkovateľ, ktorý nevyhovie námietke dotknutej osoby uplatnenej podľa § 27 ods. 4 zákona alebo nevyhovie žiadosti dotknutej osoby o preskúmanie vydaného rozhodnutia podľa § 27 ods. 5, je povinný bez zbytočného odkladu oznámiť túto skutočnosť dotknutej osobe a úradu. Uvedené nevyplýva z normatívneho textu. Žiadame upraviť normatívny text alebo dôvodovú správu. 

2. K § 28: Podľa dôvodovej správy povinnosť zaplatiť úhradu môže prevádzkovateľ dotknutej osobe odpustiť. Nie je jasné z čoho to vyplýva. Normatívny text uvedené tvrdenie neobsahuje. Žiadame upraviť normatívny text alebo dôvodovú správu. 

3. K § 29: Označenie § 28 žiadame zmeniť na § 27. 

4. K § 30: V treťom odseku odporúčame v prvej vete zmeniť čísla odsekov, a to ods. 3 na ods. 4 a ods. 2 na ods. 3. 

5. K § 31: V prvom odseku odporúčame v prvej vete upraviť § 23 na § 31. 

6. K § 64: Slovo "námietky" odporúčame nahradiť slovom "odvolanie". 

7. K § 68: Slovo "rozklad" odporúčame nahradiť slovom "odvolanie".  	O 	A 	Dôvodová správa upravená.  	
MH SR 	k ČL. II 
V Čl. II návrhu zákona, ktorý mení a dopĺňa zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov nesúhlasíme s doplnením položky 271, ktorou sa zavádzajú poplatky za registráciu a zmenu v registrácii, resp. osobitnej registrácii informačného systému, vyberané Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie. 
Vláda SR sa v Programovom vyhlásení vlády SR zaviazala znižovať administratívnu zaťaženosť podnikateľského prostredia. Zavedenie nových poplatkov za registráciu informačných systémov zvýši administratívne náklady podnikateľom, ktorých informačné systémy budú podliehať tejto povinnosti.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený z dôvodom zavedenia správnych poplatkov za registráciu, osobitnú registráciu a ich zmeny. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná právna úprava priamo súvisí s ustanovením upravujúcim zavedenie správneho poplatku za registráciu, osobitnú registráciu a zmenu registrovaných údajov podľa návrhu zákona. Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 
 	
MH SR 	k § 3 ods. 3 
Žiadame § 3 odsek 3 doplniť novým písm. i), ktoré znie: 
„i) plnenia úloh v oblasti hospodárskej mobilizácie.3)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 3 znie: 
„3) Zákon č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z. z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Ministerstvo hospodárstva SR je prevádzkovateľom špecifického aplikačného programu jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie, ktorý bol vytvorený pre potreby plnenia úloh v oblasti hospodárskej mobilizácie. 
Okrem toho hospodárska mobilizácia je vnímaná ako jeden zo základných pilierov Bezpečnostného systému SR, a preto by sa na ňu nemal v rámci vymenovaných ustanovení zákona o ochrane osobných údajov vzťahovať zákon o ochrane osobných údajov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený z obsahom a významom navrhovaného ustanovenia § 3 ods. 3 v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 3 ods. 3 preberá čl. 13 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Podľa znenia tohto článku, členské štáty môžu prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností a práv upravených v presne vymedzených článkoch tejto smernice, pričom rovnako definuje oblasti, v ktorých takéto obmedzenie možno vykonať. Čl. 13 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, kde sa neuvádza osobitne oblasť hospodárskej mobilizácie. Na základe tejto transpozície je obmedzená účinnosť konkrétnych ustanovení zákona týkajúceho sa takého spracúvania osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ak prevádzkovateľ plní povinnosti výslovne ustanovené osobitným zákonom určené na zaistenie napr. bezpečnosti, obrany Slovenskej republiky, bezpečnosti a verejného poriadku atď. 

Podľa § 2 ods. 1 zákona č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii a o zmene a doplnení zákona č. 387/2002 Z .z. o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu v znení neskorších predpisov hospodárskou mobilizáciou sa rozumie „súbor hospodárskych a organizačných činností a opatrení pripravovaných v stave bezpečnosti ako súčasť prípravy štátu na obranu a riešenie krízových situácií vykonávaných v oblasti výroby, služieb a financovania, na zabezpečenie zdrojov, ktorý ako súčasť prvku zabezpečenia slúži na zmiernenie následkov krízovej situácie.“ V zmysle vymedzenia tohto pojmu je zrejmé, že je možné spracúvanie osobných údajov na účely hospodárskej mobilizácie subsumovať pod § 3 ods. 3 písm. b) návrhu zákona (obrana Slovenskej republiky). 

V zmysle vyššie uvedeného nie je potrebné nad rámec smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov zavádzať v tejto časti zákona nové ustanovenie. 
 	
MH SR 	k § 10 
Žiadame v rámci poznámky pod čiarou k odkazu 7 doplniť aj zákon č. 179/2011 Z. z. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 7 znie: 
„3) Napríklad zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zákon č. 179/2011 Z. z.“. 

Odôvodnenie: 
Zamestnancom subjektu hospodárskej mobilizácie alebo všeobecne fyzickým osobám (dotknuté osoby) sa nariaďujú niektoré úlohy v oblasti hospodárskej mobilizácie podľa zákona č. 179/2011 Z. z. Pri spracúvaní osobných údajov o dotknutých osobách sa využíva špecifický aplikačný program jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie. Pre potreby plnenia opatrení hospodárskej mobilizácie je nevyhnutné spracúvať aj osobné údaje o takýchto osobách, a je žiaduce, aby sa od týchto fyzických osôb nemusel pýtať súhlas na spracúvanie osobných údajov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom navrhovaného ustanovenia § 10 a príslušnou poznámkou pod čiarou. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 10 ods. 2, ktoré obsahuje odkaz č. 7, poskytuje len demonštratívny výpočet osobitných zákonov, ktoré upravujú spracúvanie osobných údajov fyzických osôb v rôznych spoločenských oblastiach. Zákon ako taký sa z pohľadu zákona o ochrane osobných údajov stáva osobitným zákonom, keď obsahuje náležitosti a spĺňa zákonom o ochrane osobných údajov stanovené podmienky potrebné na spracúvanie osobných údajov. Len zákon s obsahovými náležitosťami upravenými podľa zákona o ochrane osobných údajov je osobitným zákonom podľa tohto zákona a spôsobilým zákonným právnym základom na spracúvanie osobných údajov. Takýchto osobitných zákonov je z pohľadu ochrany osobných údajov nespočetne veľa a nie je možné odkazom uvádzať všetky požadované osobitné zákony. Z tohto dôvodu nie je možné a ani potrebné uvádzať zákon č. 179/2011 Z. z. o hospodárskej mobilizácii v poznámke pod čiarou k odkazu č. 7. 
 	
MDVaRR SR 	 
V § 4 ods. 9 návrhu zákona žiadam upresniť význam pojmu „prenos“ osobných údajov a vyjasniť, či ide o prenos formou elektronickej komunikácie, a to tak, aby nemohol nastať konflikt s ustanoveniami zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, najmä s § 55 a nasl. Podobne je potrebné zvážiť § 30 a nasl. predmetného návrhu. 
Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
Odôvodnenie: 
Cieľom uvedenej úpravy je zharmonizovanie obidvoch zákonov najmä z pohľadu technického prenosu osobných údajov počas ich spracovania medzi spracovateľskými centrami prostredníctvom elektronických komunikácií, pri ktorom poskytovateľ verejnej siete alebo služby elektronických komunikácií nie je zodpovedný za obsah prenášaných údajov. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho pojem spracúvanie osobných údajov a prenos osobných údajov definovaných v navrhovanom ustanovení § 4. Slovo „prenos“ sa nevzťahuje na technické zabezpečenie prenosu osobných údajov v rámci telekomunikačných sietí. Konkrétne technické riešenie prenosu osobných údajov nie je predmetom právnej úpravy zákona. Konkrétny spôsob prenosu osobných údajov je vecou prevádzkovateľa s ohľadom na bezpečnosť osobných údajov. Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov bude v tomto smere unifikovaný tak, aby z jeho obsahu bolo zrejmé, aký úkon sa v prípade slova prenosu má na účely ochrany osobných údajov na mysli. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
MDVaRR SR 	 
V predloženom návrhu zákona odporúčam zohľadniť ustanovenia o ochrane osobných údajov zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, ktorý v § 55 a nasl. presne upravuje povinnosti prevádzkovateľa verejných služieb elektronických komunikácií a vymedzuje jeho povinnosti v súvislosti s prevádzkou sietí a služieb elektronických komunikácií. 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. Zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách je v zmysle tohto zákona práve takýmto osobitným zákonom, na základe ktorého dochádza k spracúvaniu osobných údajov v oblasti elektronických komunikácií. V prípade akýchkoľvek zmien v zákone o ochrane osobných údajov je potrebné, aby gestor akéhokoľvek osobitného zákona zosúladil jeho znenie so všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, samozrejme za rešpektovania a riadnej transpozície prípadných aktov Európskej únie. 

MDVaRR SR 	 
V Doložke zlučiteľnosti v celom bode 3 písm. a) odporúčam slová „Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii“ nahradiť slovami „Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva“ podľa Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V úvodnej vete Čl. IV odporúčam vypustiť slová „zákona č. 308/2011 Z. z.“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V úvodnej vete Čl. III odporúčam za slovom „Zákon“ vypustiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ a vetu „Doterajšie písmeno l) sa označuje ako písmeno m).“ odporúčam nahradiť vetou „Doterajšie písmená l) a m) sa označujú ako písmená m) a n).“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené.  	
MDVaRR SR 	 
V úvodnej vete Čl. II odporúčam za slová „zákona č. 342/2005 Z. z.,“ doplniť slová „zákona č. 468/2005 Z. z.,“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 66 v uvádzacej vete ods. 2 a 5 odporúčam pred slová „33 000 eur“ vložiť predložku „do“, v ods. 2 písm. a) odporúčam slová „§ 34 a § 35“ nahradiť slovami „§ 34 a 35“, v ods. 3 písm. a) odporúčam slová „§ 9, § 10, § 11, § 12, a § 15“ nahradiť slovami „§ 9 až 12 a 15“, v ods. 3 písm. b) odporúčam slová „§ 13 a § 14“ nahradiť slovami „§ 13 a 14“, v ods. 4 písm. d) odporúčam slová „§ 30 a § 31 ods. 2, 3 a 4“ nahradiť slovami „§ 30 a 31 ods. 2 až 4“, v ods. 5 písm. c) odporúčam slová „§ 27 a § 28“ nahradiť slovami „§ 27 a 28“ a v uvádzacej vete ods. 7 odporúčam za slovom „pokutu“ vypustiť predložku „do“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 66 ods. 1 písm. a) odporúčam slová „v § 5, § 6 a § 7“ nahradiť slovami „v § 5 až 7“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 57 ods. 3 odporúčam slová „o ktorej“ nahradiť slovom „ak“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 56 písm. e) odporúčam slová „§ 54 a § 55“ nahradiť slovami „§ 54 a 55“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 55 písm. c) odporúčam pred slovo „predvolanie“ vložiť predložku „na“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 53 písm. j) odporúčam slová „o povinnosti“ nahradiť slovami „od povinnosti“. 	O 	A 	Písmeno j) bolo vypustené z dôvodu duplicitnej úpravy. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 50 ods. 4 odporúčam slová „podstatného sťaženia“ nahradiť slovami „podstatnému sťaženiu“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 48 ods. 6 písm. c) odporúčam slovo „neplnení“ nahradiť slovom „neplní“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 27 ods. 1 písm. a) odporúčam slová „ podľa § 15 ods. 1 písm. a), b), c), d), e) bod 2 až 6“ nahradiť slovami „ podľa § 15 ods. 1 písm. a) až e) bod 2 až 6“. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 	
MDVaRR SR 	 
V Čl. I § 25 ods. 3 a 5 odporúčam pred slovami „§ 24 ods. 2“ vypustiť slovo „odseku“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámkach pod čiarou k odkazom 23 a 28 odporúčam na konci vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“.  	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 21 odporúčam za slovo „zákona“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ a slová „neskorších predpisov“ odporúčam nahradiť slovami „zákona č. 149/2001 Z. z.“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámkach pod čiarou k odkazom 18 a 20 odporúčam na konci pripojiť slová „v znení neskorších predpisov.“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 17 odporúčam za slová „zákona č. 171/1993 Z. z.“ vložiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 13 odporúčam slová „zákon č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore“ nahradiť slovami „zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 11 odporúčam za slovo „Zákon“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ a slová „neskorších predpisov“ odporúčam nahradiť slovami „zákona č. 515/2003 Z. z.“.  	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V § 10 ods. 3 návrhu zákona odporúčam doplniť písmeno h), ktoré znie takto: 
„h) spracúvanie osobných údajov je nevyhnutné na poskytnutie finančných prostriedkov z Európskej únie podľa osobitného predpisu.8)“ 
Poznámka pod čiarou k odkazu 8 znie: 
„Napríklad zákon č. 528/2008 Z. z. o pomoci a podpore poskytovanej z fondov Európskej únie v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Do systému poskytovania finančných prostriedkov je zapojený veľký počet subjektov (ako verejné tak aj súkromné osoby) a spracúva sa veľké množstvo osobných údajov. Verejné subjekty, ktoré poskytujú finančné prostriedky z EÚ vykonávajú kontrolnú a aj ďalšiu činnosť, pri ktorej spracúvajú osobné údaje. Do kontaktu s osobnými údajmi sa dostáva aj prijímateľ finančných prostriedkov z EÚ. Prijímatelia príspevku sú toho času povinní zabezpečiť súhlas so spracovaním osobných údajov dotknutých osôb, ktoré spolupôsobia počas implementácie projektu (zamestnanci, zmluvné strany, osoby cieľovej osoby). Neudelenie súhlasu so spracovaním osobných údajov, resp. následné späťvzatie súhlasu môže spôsobiť nemožnosť financovania konkrétneho projektu. Tento následok môže spôsobiť negatívny dopad na prijímateľa príspevku, pričom je vystavený právnej neistote. Odporúčam uvedené ustanovenie koncipovať širšie aj mimo rámca zákona č. 528/2008 Z. z., pretože poskytovanie finančných prostriedkov z Európskej únie bude prebiehať aj v budúcnosti a túto problematiku upravuje viacero právnych predpisov. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. V tejto súvislosti je však vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov štátnym orgánom potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 
Požiadavka na doplnenie navrhovaného odseku 3 o spracúvanie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na poskytnutie finančných prostriedkov z Európskej únie podľa osobitného predpisu, je v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami vecou úpravy v osobitnom zákone, nie však v zákone o ochrane osobných údajov. 

MDVaRR SR 	 
Slová „Národnej rady Slovenskej republiky“ odporúčam vložiť v poznámke pod čiarou k odkazu 7 pred slová „č. 40/1993 Z. z. o štátnom občianstve“, v poznámkach pod čiarou k odkazom 30 a 37 za slovo „Zákon“ a v poznámke pod čiarou k odkazu 34 za slová „§ 60 zákona“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
V poznámke pod čiarou k odkazu 5 odporúčam za slovami „o prokuratúre“ vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MDVaRR SR 	 
K poznámkam pod čiarou odporúčam v prípade, ak sa vyskytne odkaz na poznámku pod čiarou v návrhu zákona viackrát, uviesť poznámku pod čiarou k príslušnému odkazu len raz. Napr. poznámka pod čiarou k odkazom 1, 8, 9, 10, 20, 29.  	O 	A 	Pripomienka zapracované. Ustanovenie bolo upravené. 	
MPRV SR 	K návrhu zákona 
Napriek dôležitosti agendy súvisiacej s ochranou osobných údajov dotknutých osôb sme toho názoru, že opatrenia vyplývajúce z návrhu zákona v oblasti povinností zodpovedných osôb, sankcií a v inštitucionálnej oblasti sú neprimerané v porovnaní s inými, nie menej dôležitými právnymi predpismi. 
Deklaruje sa cieľ zaviesť prehľadnú úpravu práv a povinností osôb začlenených do procesu spracúvania osobných údajov, avšak naďalej zostávajú niektoré nejasnosti, najmä pokiaľ ide o rozsah osobných údajov „nevyhnutných“ na plnenie zmluvy, pri riešení pracovnoprávnych vzťahov a pod. Nejednoznačné sú aj podmienky vyžadovania súhlasu dotknutej osoby. 
 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Cieľom predkladaného materiálu je zaviesť prehľadnú úpravu práv a povinností osôb začlenených do procesu spracúvania osobných údajov, upevniť nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov, ktoré vyplývajúce z medzinárodných dokumentov a poskytnúť odchýlky potrebné v konaní podľa tohto zákona z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Návrh zákona prispeje k dosiahnutiu väčšej právnej istoty pre všetky zainteresované subjekty. 
Navrhované ustanovenie je v rámci správnosti výkladu a následnej aplikácie v praxi potrebné vykladať vo vzájomných súvislostiach, a to vrátane náležitostí a podmienok súhlasu so spracúvaním osobných údajov ako jedného z právnych základov podľa návrhu tohto zákona. Otázka súhlasu, vrátane príkladov z praxe, je obsiahnutá a podrobnejšie vysvetlená v osobitnej časti dôvodovej správy. 
Pokiaľ ide o namietaný „rozsah osobných údajov nevyhnutných na plnenie zmluvy, pri riešení pracovnoprávnych vzťahov a pod.“ je predmetom úpravy osobitných zákonov v zmysle navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 2. Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
 	
MPRV SR 	K § 26 ods. 2 písm. f) a písm. i) 
Povinnosťou zodpovednej osoby podľa § 23 ods. 2 je dozerať na dodržiavanie zákonných postupov pri spracúvaní osobných údajov. Potrebné technické, organizačné a personálne opatrenia musí realizovať prevádzkovateľ (spravidla v pozícii zamestnávateľa). Zodpovedná osoba (v pozícii zamestnanca) nemá príslušné kompetencie na zabezpečenie týchto úloh. Rovnako žiadosť o registráciu informačných systémov predkladá podľa § 34 ods. 4 prevádzkovateľ. 
Oznamujeme, že podľa navrhovaného § 26 ods. 2 písm. f) a písm. i) by v situáciách, kedy prevádzkovateľ nie je povinný poveriť dohľadom zodpovednú osobu (§ 23 ods. 2), nemala táto úloha adresáta. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MPRV SR 	K § 34 ods. 1 písm. g) 
Ustanovenie § 34 ods. 1 písm. g) je v rozpore s § 33 písm. d), podľa ktorého informačné systémy, ktoré spracúvajú osobné údaje na základe osobitného zákona, alebo priamo vykonateľného právne záväzného aktu Európskej únie, alebo medzinárodnej zmluvy, nepodliehajú registrácii. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MPRV SR 	K § 41 ods. 1 
§ 41 ods. 1 sa odvoláva na § 36 ods. 2, ktorý však navrhovaný zákon neobsahuje. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MPRV SR 	K § 44 
Nevidíme dôvod meniť postavenie úradu oproti doterajšiemu zákonu (orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou). Zákon č. 575/2001 Z. z., ktorý definuje postavenie ministerstiev a ostatných orgánov štátnej správy, nepozná „nezávislé štátne orgány v postavení ústredného orgánu štátnej správy“.  	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
MPRV SR 	K § 46 ods.5 
Predseda a podpredseda Úradu na ochranu osobných údajov sú verejnými funkcionármi podľa ústavného zákona č. 357/2004 Z. z. o ochrane verejného záujmu pri výkone funkcií verejných funkcionárov. Z tohto zákona im plynú povinnosti a obmedzenia, vrátane nezlučiteľnosti niektorých funkcií a činností. Z uvedeného dôvodu odporúčame ustanovenie odseku 5 vypustiť, pretože je duplicitné. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MPRV SR 	K § 56 
Povinnosti kontrolovanej osoby ustanovené v písmenách c) a d) sú vo vzťahu k právomociam kontrolného orgánu nevyvážené. Určenie termínu a miesta prerokovania protokolu nemôže byť diktátom kontrolného orgánu. Tým nie sú dotknuté ustanovenia o sankciách pri marení kontroly. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo v písmene d) upravené; kontrolovaná osoby je povinná oboznámiť sa s obsahom protokolu a na požiadanie kontrolného orgánu dostaviť sa na jeho prerokovanie. Písmeno c) je žiaduce s ohľadom na oblasť ochrany osobných údajov ako súčasť základných práv a slobôd, v rámci ktorej Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky vykonáva dozor.  	
MPRV SR 	K § 55 písm. e) 
§ 55 písm. e) žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Povinnosť kontrolovanej osoby podpísať protokol nemôže byť vymáhaná zákonom. Postup pri ukončení kontroly určuje § 58 ods. 2 písm. i) až k), pričom § 55 ods. 4 pripúšťa aj situáciu, keď kontrolovaná osoba odmietne podpísať protokol.  	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 	
MPRV SR 	K § 67 
Výšku poriadkovej pokuty v písmene a) navrhujeme zosúladiť so zákonom NR SR č. 10/1996 Z. z. Definícia „vytvorenia primeraných podmienok“ na výkon kontroly je príliš všeobecná na navrhovanú výšku pokuty až do 1 500 eur. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie upravuje podmienky, za ktorých je úrad oprávnený uložiť poriadkovú pokutu. Ukladanie poriadkových pokút sa vzťahuje na prevádzkovateľov a sprostredkovateľov, ktorí majú v zmysle navrhovaného materiálu postavenie nielen orgánov verejnej správy, ale aj subjektov patriacich súkromného sektora. Z toho dôvodu, ako aj potreby osobitnej úpravy pre oblasť ochrany osobných údajov a súkromia jednotlivcov ako súčasti základných práv a slobôd fyzických osôb, je potrebné ponechať výšku poriadkovej pokuty v navrhnutom znení. 

MPRV SR 	K § 40 a k článku II 
Prvú vetu v § 40 a celý článok II navrhujeme vypustiť. Na zavedenie ďalšieho správneho poplatku nepostačuje zdôvodnenie, že sa tým zvýši určitý stupeň vážnosti ochrany osobných údajov. Na dosiahnutie požadovaného efektu postačuje systém pokút, ktorý obsahuje návrh zákona. 

 	O 	N 	Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 
 	
MPRV SR 	K dôvodovej správe 
V osobitnej časti dôvodovej správy k § 6 navrhujeme uvedené slová „a súhlas dotknutej osoby“ nahradiť slovami „alebo súhlas dotknutej osoby“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa k návrhu zákona upravená. 	
MO SR 	K § 4 ods. 6, § 8 ods. 9 a § 10 ods. 2  
Odporúčame odkazy v ustanoveniach dať do súladu s bodom 21 ods. 6 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 4  
V § 4 ods. 7 odporúčame vypustiť slová „poskytujúcim osobné údaje“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	N 	Navrhovaným ustanovením § 4 ods. 7 sa preberá čl. 2 písm. f) smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa navrhovaná úprava dostala do rozporu s uvedenou smernicou. 

MO SR 	K § 4 
V § 4 ods. 8 odporúčame vypustiť slová „či už sa jedná o tretiu stranu alebo nie“ z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	N 	Navrhovaným ustanovením § 4 ods. 8 sa preberá čl. 2 písm. g) smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa navrhovaná úprava dostala do rozporu s uvedenou smernicou. 

MO SR 	K § 6 
V § 6 ods. 1 odporúčame slovo „neprieči“ nahradiť slovami „nie je v rozpore“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 6  
V § 6 ods.1 písm. a) odporúčame slovo „zákonný“ nahradiť slovami „byť v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná“ a na konci pripojiť slová „aby nebol zameniteľný s iným účelom“. 
Dôvodom pripomienky je zahrnutie medzinárodných zmlúv do ustanovenia a spresnenie ustanovenia. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 11 
V § 11 ods. 2 odporúčame vypustiť slovo „jeho“ a za slovo „pochybnosti“ vložiť slová „súhlasu dotknutej osoby“ z dôvodu spresnenia. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 19 
V§ 19 ods. 1 odporúčame vypustiť slovo „primerané“ a za slovo „spracúvania“ vložiť slová „osobných údajov“. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 

MO SR 	K § 21 
V § 21 ods. 3 písm. e) a f) odporúčame slovo „deň“ nahradiť slovom „dátum“. 
Táto pripomienka sa vzťahuje aj na § 24 ods. 2 písm. c) a na § 50 ods. 3 písm. d). 
 	O 	N 	Pripomienkujúci subjekt neuviedol dôvod, pre ktorý odporúča slovo „deň“ nahradiť slovom „dátum“. Predkladateľ má za to, že slovo „deň“ jazykovo ako aj štylisticky zodpovedá zámeru a významu navrhovaných ustanovení.  	
MO SR 	K § 22 
V § 22 ods. 1 odporúčame za slová „po ukončení“ vložiť slovo „ich“, alebo za slovo „spracúvania“ vložiť slová „osobných údajov“.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 23 ods. 3 
V § 23 ods. 3 sa navrhuje ustanoviť podmienky poverenia zodpovednej osoby. Vzhľadom na obsah odseku 3 – povinnosť prevádzkovateľa prihlásiť na registráciu informačné systémy, ktoré podľa tohto zákona podliehajú registrácii podľa § 33, odporúčame toto ustanovenie zaradiť medzi povinnosti prevádzkovateľa a nie medzi podmienky poverenia zodpovednej osoby. V nadväznosti na navrhovanú úpravu odporúčame upraviť § 8 ods. 9 v súvislosti s povinnosťami sprostredkovateľa.  	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 23 celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby. Najdôležitejším kritériom je odsek 2, podľa ktorého je prevádzkovateľ povinný výkonom dohľadu nad ochranou osobných údajov písomne poveriť zodpovednú osobu, ak spracúva osobné údaje prostredníctvom 20 a viac oprávnených osôb. Odsek 3 v tomto zmysle úzko súvisí s uvedeným odsekom 2. Odsek 3 deklaruje, aké úkony je prevádzkovateľ povinný vykonať, ak nenapĺňa požiadavku podľa odseku 2; v takom prípade je prevádzkovateľ povinný prihlásiť informačný systém na registráciu. 

Navrhované ustanovenie písomne poveriť a nahlásiť na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky zodpovednú osobu sa v rovnakom rozsahu vzťahuje na prevádzkovateľa ako aj sprostredkovateľa, a to prostredníctvom vnútorného odkazu upraveného v § 8 ods. 9. Prevádzkovateľovi ako aj sprostredkovateľovi osobitne vzniká za splnenia povinnosti upravenej v § 23 ods. 2 povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu. 

MO SR 	K § 23 
1. V § 23 žiadame doplniť nový odsek x, ktorý znie: 
„(x) Ak prevádzkovateľ písomne poverí viaceré zodpovedné osoby, zodpovedná osoba písomne poverená štatutárnym orgánom prevádzkovateľa zabezpečuje povinnosti podľa § 26 v plnom rozsahu. Rozsah povinností pre ďalšie zodpovedné osoby určí prevádzkovateľ.“. 
Odôvodnenie: 
Pôsobnosť prevádzkovateľa, ktorý má viac ako 20 oprávnených osôb, je rozdelená do organizačných štruktúr, ktoré zabezpečujú v mene prevádzkovateľa bezpečnosť osobných údajov jednotlivo v oblasti technických, organizačných a personálnych opatrení. Právne úkony robí štatutárny orgán a iní zamestnanci (vedúci organizačných útvarov) zamestnávateľa, ktorí sú oprávnení ako orgány zamestnávateľa robiť v mene zamestnávateľa právne úkony. Zákonom stanovený základný rámec podmienok na zabezpečenie bezpečnosti spracúvania osobných údajov je určený len pre prevádzkovateľa. Písomne poverená zodpovedná osoba dozerá na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov a je zodpovedná len v rozsahu povinností stanovených v § 26. Nemôže byť zodpovedná za povinnosti prevádzkovateľa, ktorý má chrániť spracúvanie osobných údajov prijímaním primeraných technických, organizačných a personálnych opatrení zodpovedajúcich spôsobu ich spracúvania. Kontrolovaným subjektom je prevádzkovateľ, ktorý je za neplnenie zákonom stanovených povinností sankcionovaný. V systéme vnútornej kontroly prevádzkovateľa je zabezpečovaný aj nezávislý výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov. Zamestnanec poverený prevádzkovateľom (zamestnávateľom) na výkon dohľadu má v prvom rade povinnosti, ktoré mu vyplývajú z jeho pracovného zaradenia podľa opisu činností. Povinnosti zodpovednej osoby podľa § 26 mu vyplývajú až po písomnom poverení prevádzkovateľom. Sankcie za neplnenie povinností sú upravené priamo v zákone diferencovane podľa toho, kto je za porušenie zodpovedný. 
2. V nadväznosti na zásadnú pripomienku odporúčame v § 24 ods. 2 a § 33 písm. b) slovo „prevádzkovateľ“ nahradiť slovami „štatutárny orgán prevádzkovateľa“. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. 
Návrh zákona ponecháva možnosť poveriť viacero zodpovedných osôb, pričom je vecou prevádzkovateľa, jeho organizačnej štruktúry, interných predpisov a vlastného uváženia, akým spôsobom rozdelí plnenie úloh zodpovednej osoby ustanovené zákonom medzi svoje zodpovedné osoby. Jej úlohou (resp. ich úlohou) je dohliadať na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov v informačnom systéme a upozorňovať prevádzkovateľa na nedostatky, ktoré zistí v súvislosti so spracúvaním osobných údajov a dbať na to, aby sa spracúvanie osobných údajov uskutočňovalo v súlade so zákonom. 

MO SR 	K § 23  
1. V § 23 ods. 5 žiadame vypustiť slová „absolvovaní skúšky“ a nahradiť ich slovami „odbornom vyškolení“. 
2. V nadväznosti na túto pripomienku žiadame vypustiť odseky 10 až 12 a odsek 14 a v § 24 ods. 2 vypustiť písmeno e). 
Odôvodnenie: 
Úprava doterajšieho zabezpečenia odborného vyškolenia zodpovednej osoby prevádzkovateľom v rozsahu znalosti zákona o ochrane osobných údajov a úloh z neho vyplývajúcich je dostatočná. Za bezpečnosť ochrany osobných údajov v plnej miere zodpovedá prevádzkovateľ, preto žiadame, aby mu bolo ponechané zabezpečenie výkonu dohľadu nad ochranou osobných údajov, teda aj výber odborne pripraveného zamestnanca, ktorého týmto dohľadom poverí. 
Odborná spôsobilosť zamestnanca je posudzovaná pri jeho výbere do zamestnania. Navrhovaná úprava vykonania skúšky zodpovednej osoby a platnosti potvrdenia o jej vykonaní nezabezpečí zvýšenie právneho vedomia tohto zamestnanca. Z hľadiska aplikačnej praxe posúdenie odbornej spôsobilosti (v oblasti informatiky alebo práva) zodpovednej osoby žiadame ponechať na prevádzkovateľovi, ktorého povinnosťou je zabezpečiť ochranu osobných údajov v zmysle technických, organizačných a personálnych opatrení. Podmienka absolvovať skúšku by v praxi mohla znamenať pre zodpovednú osobu nepriame vyhnutie sa povinnostiam, ktoré má určené ako zamestnanec, ktorý má byť písomne poverený prevádzkovateľom (zamestnávateľom) výkonom dohľadu. Nevykonanie skúšky nebude mať priamy dosah na neplnenie si pracovných povinností vyplývajúcich pre zamestnanca z jeho opisu činnosti. Môže to viesť k zdĺhavým obštrukciám a mnohokrát aj k nemožnosti vykonávať dohľad nad ochranou osobných údajov najmä u prevádzkovateľa, ktorý má viac zamestnancov. V podmienkach rezortu obrany sú tri kategórie zamestnancov (zamestnanec pri výkone práce vo verejnom záujme, štátny zamestnanec a profesionálny vojak), ktorých pracovnoprávny, resp. štátnozamestnanecký pomer upravujú rôzne právne predpisy. Z dôvodu špecifického členenia organizačných útvarov v ozbrojených silách Slovenskej republiky a častého premiestňovania profesionálnych vojakov by bolo sťažené poverovanie zodpovedných osôb až po absolvovaní skúšky. 
Rozsah odborného vyškolenia zodpovednej osoby zo znalosti zákona a úloh z neho vyplývajúcich je dostatočný aj z toho dôvodu, že výkon dohľadu bude podľa návrh zákona vykonávaný zodpovednou osobou v plnom rozsahu. 
3. V nadväznosti na zásadné pripomienky odporúčame v § 23 doplniť odsek, ktorým sa upraví rozsah odborného vyškolenia zodpovednej osoby a ďalších zodpovedných osôb obdobne ako je to v § 19 ods. 3 platného zákona. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti ochrany osobných údajov. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 
Navrát k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

 	
MO SR 	K § 23  
§ 23 ods. 9 odporúčame vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Postavenie oprávnenej osoby pre zodpovednú osobu je deklarované odsekom 4 a odborným vyškolením. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 23 celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba má postavenie oprávnenej osoby, tzn., osoby, ktorá prichádza do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa a vykonáva prevádzkovateľom uložené spracovateľské operácie s osobnými údajmi v súlade s týmto zákonom. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Je v záujme aj samotného prevádzkovateľa, aby zodpovedná osoba bola poučená podľa tohto zákona, a to aj z hľadiska pracovno-právnych vzťahov. Táto požiadavka je opodstatnená aj z dôvodu možného poverenia viacerých zodpovedných osôb, potreby plnenia si povinností a ich následnej zodpovednosti, a to aj s ohľadom na špecifiká toho-ktorého informačného systému a podmienok spracúvania osobných údajov. 

MO SR 	K § 23  
V § 23 ods. 13 odporúčame vypustiť vzhľadom na to, že povinnosti sprostredkovateľa sú uvedené v § 8 ods. 9. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 8 ods. 9 upravuje povinnosť sprostredkovateľa dodržiavať povinnosti, ktoré sú ustanovené pre prevádzkovateľa v taxatívne vymedzených ustanoveniach, pričom navrhovaný § 23 ods. 13 špecifikuje, kedy sprostredkovateľ nie je povinný poveriť zodpovednú osobu. Jedná sa o rozdielne ustanovenia, ktorých účelom je odlišná úprava. 

MO SR 	K § 24 ods. 2  
V § 24 ods. 2 odporúčame slovo „Prevádzkovateľ“ nahradiť slovami „Štatutárny orgán prevádzkovateľa“ a slová „v elektronickej podobe“ nahradiť slovami „elektronickým dokumentom“. 	O 	N 	Povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu patrí prevádzkovateľovi. Prevádzkovateľom sa podľa návrhu zákona rozumie každý, kto sám alebo spoločne s inými vymedzí účel spracúvania osobných údajov, určí podmienky ich spracúvania a spracúva osobné údaje vo vlastnom mene. Oprávnenie konať za prevádzkovateľa je upravené inými osobitnými zákonmi. Platí, že za prevádzkovateľ koná štatutárny orgán alebo osoba oprávnená konať v mene štatutárneho orgánu. Je na uvážení prevádzkovateľa, či samotné poverenie podpíše priamo štatutárny orgán alebo osoba oprávnená konať v mene štatutárneho orgánu. 
Slová „v elektronickej podobe“ je bežne požívaným výrazom a pripomienkujúci subjekt neuviedol dôvod, pre ktorý by tieto slová mali byť nahradené iným termínom. 

MO SR 	K § 24 
V § 24 ods. 3 žiadame slová „podľa odseku 2 oznámiť úradu poverenie“ nahradiť slovami „viesť evidenciu“. 
Odôvodnenie: 
Oznámiť úradu poverenie zodpovednej osoby, ktorá je písomne poverená jeho štatutárnym orgánom podľa navrhovaného ustanovenia § 24 ods. 2 (poverenie zodpovednej osoby v plnom rozsahu plnenia povinnosti podľa § 26) je dostatočné aj v súvislosti s kontrolou upravenou v § 50 až 59. Počas kontroly bude prevádzkovateľ zabezpečovať potrebnú súčinnosť s úradom prostredníctvom zodpovednej osoby, ktorá je písomne poverená jeho štatutárnym orgánom a v prípade potreby prostredníctvom ďalších poverených zodpovedných osôb, ktoré budú plniť povinnosti v ustanovenom rozsahu. Evidencia ďalších zodpovedných osôb prevádzkovateľom je dostatočná. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúška podľa tohto zákona. 
Navrátením sa k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby, vrátane úpravy požadovanej „evidencie“ by predstavovalo krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

MO SR 	K § 25 
V § 25 ods. 5 odporúčame za slovo „nahlásiť“ vložiť slovo „úradu“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 27 
V § 27 ods. 1 písm. a) odporúčame slová „písm. a), b), c), d), e)“ nahradiť slovami „písm. a) až e)“ a slová „odseku 4 písm. b)“ nahradiť slovami „odseku 5“.  	O 	ČA 	Navrhované znenie ustanovenia bolo upravené aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov. 

MO SR 	K § 33  
V § 33 písm. a) odporúčame vypustiť slová „ods. 2“ vzhľadom na to, že § 36 sa nečlení na odseky. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 34 
V § 34 ods. 4 odporúčame slová „v elektronickej podobe podpísanej“ nahradiť slovami „elektronickým dokumentom podpísaným“.  	O 	N 	Slová „v elektronickej podobe podpísanej“ je bežne požívaným výrazom a pripomienkujúci subjekt neuviedol dôvod, pre ktorý by tieto slová mali byť nahradené iným termínom. 

MO SR 	K § 44 
V § 44 ods. 1 odporúčame vypustiť slovo „ústredného“ a za slovo správy vložiť slová „s celoslovenskou pôsobnosťou“ vzhľadom na zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. 
Táto pripomienka sa vzťahuje aj na § 45 ods. 2. 
 	O 	ČA 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 

Ustanovenie odseku 2 nasledujúceho ustanovenia bolo vypustené. 
 	
MO SR 	K § 48  
V § 48 ods. 6 písm. c) odporúčame slovo „neplnení“ nahradiť slovom „neplní“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 52 a 57 
Z dôvodu zosúladenia odporúčame v ustanoveniach používať jeden pojem, a to buď „zaujatosť“ alebo „predpojatosť“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 

MO SR 	K § 55 
1. V § 55 písm. b) odporúčame slová „poskytovať kontrolnému orgánu potrebnú“ nahradiť slovami „poskytnúť kontrolnému orgánu požadovanú“. 
2. V § 55 písm. c) odporúčame vypustiť. 
3. V § 55 písm. d) odporúčame upraviť nasledovne: 
„d) oboznámiť sa s obsahom protokolu a na požiadanie kontrolného orgánu dostaviť sa na jeho prerokovanie,“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanú úpravu odporúčame z týchto dôvodov: 
1. povinnosť kontrolovanej osoby poskytnúť požadovanú súčinnosť je recipročne upravená v § 54 – oprávnenia kontrolného orgánu, 
2. povinnosť podať vysvetlenie je upravená v § 55 písm. b), 
3.spresnenie povinnosti kontrolovanej osoby v jednotlivých etapách procesu kontroly. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 

2. 
Pripomienkujúci subjekt poukazuje na dve odlišné ustanovenia, jednaj upravujúce povinnosť a jednak upravujúce oprávnenia. Za účelom riadneho výkonu kontroly je potrebné, aby kontrolovaná osoba poskytovala potrebnú súčinnosť, v rámci ktorej je aj dostavenie sa na predvolanie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky s cieľom podať vysvetlenia v súvislosti so spracúvaním osobných údajov. Naproti tomu, kontrolovaná osoba má právo počas kontroly sa písomne vyjadrovať ku kontrolným zisteniam. 
 	
MO SR 	K § 56 
V § 56 písm. a) odporúčame pripojiť tieto slová „a písomne sa k nim vyjadrovať“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanou úpravou sa umožní kontrolovanej osobe oboznamovať sa s kontrolnými zisteniami, ale aj vyjadrovať sa k nim počas výkonu kontroly všetkých oprávnených osôb prevádzkovateľa, a to ešte pred spracovaním protokolu. Protokol je už výsledkom kontroly a k zisteniam v ňom uvedeným má kontrolovaná osoba oprávnenie podať námietky v stanovenej lehote podľa § 58 ods. 4. 
V nadväznosti na túto pripomienku odporúčame písmeno b) vypustiť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 58  
V § 58 ods. 2 písm. c) odporúčame za slovo „miesto“ vložiť slovo „dátum“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 58  
V § 58 ods. 4 odporúčame slovo „predložené“ nahradiť slovom „podané“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 58  
V § 58 ods. 6 odporúčame za slová „o výsledku“ vložiť slovo „posúdenia“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 58 
V § 58 ods. 5 odporúčame slová „odseku 2“ nahradiť slovami „odseku 4“ a slová „odseku 3 nahradiť slovami „odseku 2“.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 59 
Odsek 1 odporúčame upraviť takto: 
„(1) Informácie, ktoré obsahuje dokumentácia súvisiaca s výkonom kontroly podľa tohto zákona, sa nesprístupňujú.“. 
Odôvodnenie: 
Súčasťou kontroly nie je len protokol, ale aj iná dokumentácia súvisiaca s kontrolou. Informácie, ktoré sa v dokumentácii nachádzajú, by sa z dôvodu ochrany osobných údajov tiež nemali sprístupňovať. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 63 
Za odsek 2 odporúčame vložiť nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Ak porušenie práv dotknutej osoby alebo nesplnenie povinností pri spracúvaní osobných údajov neznesie odklad, úrad rozhodne predbežný opatrením.“. 
Doterajší odsek 3 sa označí ako odsek 4. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 64 odvolanie možno podať proti rozhodnutiu a proti predbežnému opatreniu. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 68 
V § 68 ods. 3 odporúčame slovo „Pokutu“ nahradiť slovami „Poriadkovú pokutu“. 
Súčasne odporúčame do odsekov 4 až 8 doplniť aj poriadkovú pokutu. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MO SR 	K § 76 
V § 76 žiadame odsek 4 upraviť takto: 
„(4) Poverená zodpovedná osoba podľa doterajšieho zákona je zodpovedná osoba podľa tohto zákona. “. 
Odôvodnenie: 
Požadovaná úprava prechodného ustanovenia nadväzuje na zásadné pripomienky uplatnené k § 23. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. 
Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. S ohľadom aj na skutočnosť, že návrhom zákona dochádza k zmene podmienok poverenia zodpovednej osoby, je žiaduce poveriť zodpovedné osoby v súlade s týmto návrhom. 

MO SR 	K § 77 
Odporúčame slová „do účinnosti“ nahradiť slovami „pred dňom nadobudnutia účinnosti“ a slová „pred nadobudnutím“ nahradiť slovami „pred dňom nadobudnutia“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 

MO SR 	K dôvodovej správe – osobitnej časti 
V dôvodovej správe k § 28 a 31 odporúčame v prvých vetách uviesť správne číslo paragrafu .  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona bolo upravené. 

MZVaEZ SR 	čl. I § 2 
Uvádzaciu vetu odseku 2 odporúčame preformulovať do jednotného čísla.  	O 	N 	Zákon sa vzťahuje na každého, kto spracúva osobné údaje alebo určuje účel a prostriedky spracúvania alebo poskytuje osobné údaje na spracúvanie. Praktické uplatňovanie doterajšej právnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov bolo spojené s problémami práve vo vymedzení, na koho a v ktorých prípadoch sa zákon vzťahuje, keď viaceré právnické osoby a fyzické osoby sa necítili byť účinkami zákona o ochrane osobných údajov dotknuté. 
Z hľadiska ochrany osobných údajov a poskytnutia právnej istoty je žiaduce ponechanie vymedzenia základnej pôsobnosti zákona v navrhnutom znení. 
 	
MZVaEZ SR 	čl. I § 3 
V ods. 2 písm. b) odporúčame slovo "predpisu" zmeniť na "zákona". 
V ods. 3 písm. g) odporúčame slová "c), d), e) a f) zmeniť na "c) až f)". 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	čl. I § 4 
V odseku 8 odporúčame vypustiť slová "či už sa jedná o tretiu stranu alebo nie". 
V ods. 9 uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo "ich" pred slovom "prenos". Druhú vetu odporúčame preformulovať "Na účely tohto zákona sa operáciami s osobinými údajmi rozumie". 	O 	ČA 	Navrhovaným ustanovením § 4 ods. 8 sa preberá čl. 2 písm. g) smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa navrhovaná úprava dostala do rozporu s uvedenou smernicou. 

Uvádzacia veta v ods. 9 bola na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravená. 
 	
MZVaEZ SR 	čl. I § 6 
V ods. 4 prvej vete slová "ako aj" zmeniť na "a" a za slovo "skončení" vložiť slová "pôvodne určeného účelu spracúvania osobných údajov". 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 7 
V odseku 2 odporúčame preformulovať druhú vetu, za predpokladu, že navrhovateľ má na mysli úradné overenie dokladu na zastupiteľskom úrade Slovenskej republiky v zahraničí: „Originál dokladu vymenovania za zástupcu prevádzkovateľa musí byť overený orgánom príslušným na jeho overenie v príslušnej štáte a v prípade potreby aj zastupiteľským úradom Slovenskej republiky akreditovaným pre tento štát.“. 

 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov tak, že pravosť podpisov a odtlačku pečiatky prevádzkovateľa na origináli dokladu musí byť overená orgánom štátu príslušným na jeho overenie alebo notárom v príslušnom štáte s odtlačkom pečiatky zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v tomto štáte.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 8 
V ods. 4 písm. a) odporúčame úvodnú vetu preformulovať „a) identifikačné údaje o zmluvných stranách (ďalej len „identifikačné údaje“), ktorými sú:“ a na konci bodu 3. vypustiť vytvorenú legislatívnu skratku. 
V odseku 5 odporúčame vypustiť slová „najneskôr však do troch mesiacov od poverenia sprostredkovateľa“. Odôvodnenie: V aplikačnej praxi MZVaEZ SR v prípade napr. vízového informačného systému alebo informačného systému PASY ZBER, ak by prišlo k spracúvaniu osobných údajov prostredníctvom externej firmy, je prakticky nemožné oznámiť všetkým dotknutým osobám uvedenú zmenu. V danom prípade nehovoríme o stovkách ale rádovo o desaťtisícoch žiadateľov. 
Odsek 6 odporúčame ukončiť bodkou. 
V ods. 8 druhej vete odporúčame za slovo „tohto“ vložiť slovo „zákona“. 

 	O 	ČA 	Navrhovaný odsek 5 upravuje povinnosť prevádzkovateľa splniť si informačnú povinnosť, ak po začatí spracúvania osobných údajov zverí spracúvanie osobných údajov sprostredkovateľovi. Pripomienkujúci subjekt v obsahu pripomienky uvádza hypotetický prípad „ak by prišlo“ k určitej situácii. Návrh zákona nemôže v tomto smere zohľadňovať situácie, ktoré možno niekedy v budúcnosti nastanú. 
Zároveň je potrebné zabezpečiť, aby právo na informovanie dotknutých osôb aj v tomto prípade ostalo zaručené. Stanovenie jednoznačnej lehoty zároveň poskytne právnu istotu pre všetky zainteresované subjekty v procese spracúvania. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 10 
V ods. 3 uvádzacej vete odporúčame vypustiť slová „Okrem odsekov 1a 2“. Na konci ustanovení písmen a) až e) odporúčame vypustiť slovo „alebo“. V písmene e) časť vety za bodkočiarkou odporúčame preformulovať „ten, kto tvrdí, že spracúva už zákonne zverejnené osobné údaje, túto skutočnosť na požiadanie preukáže úradu,“. 
V odseku 3 odporúčame vypustiť písmeno g). Odôvodnenie: uvedený zákon chráni fyzické osoby ako jednotlivcov a z toho dôvodu je nemožné spracúvať osobné údaje prevádzkovateľom bez súhlasu dotknutej osoby v prípade ochrany zákonných práv prevádzkovateľa alebo tretej strany, keďže základné práva a slobody dotknutej osoby v pôsobnosti tohto zákona sú nadradené nad zákonné práva a chránené záujmy prevádzkovateľa alebo tretej strany. 
 	O 	ČA 	Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. Odsek 3 ustanovuje sedem ďalších prípadov, kedy, okrem odsekov 1 a 2, prevádzkovateľ spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 11 
V ods. 4 poslednej vete slová „súhlas daný v písomnej forme“ zmeniť na „písomný súhlas“. 
 	O 	N 	Z jazykového hľadiska je termín „ súhlas daný v písomne forme“ vhodne navrhnutý.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 12 
V odseku 2 odporúčame pre aplikačnú prax jednoznačne upraviť časť vety za bodkočiarkou, či sa ustanovenie vzťahuje iba na „písomný súhlas“ podľa § 11 ods. 4 druhej vety alebo aj na „súhlas“ podľa § 11 ods. 4 prvej vety. 
V odseku 5 odporúčame slovo „mieni“ zmeniť na „má v úmysle“. 
V § 12 odporúčame upraviť aj udeľovanie súhlasu za dotknutú osobu, ktorá podľa § 10 Občianskeho zákonníka je pre duševnú poruchu pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ktorej spôsobilosť na právne úkony je obmedzená. 

 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie ods. 2 korešponduje s ustanovením § 7 ods. 5 súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Podľa uvedeného ustanovenia, osobné údaje dotknutej osoby možno poskytnúť z informačného systému inej osobe len na základe písomného súhlasu s takýmto poskytnutím, a to za predpokladu, že zákon takýto písomný súhlas vyžaduje. Prevádzkovateľ je oprávnený písomný doklad o danom súhlase nahradiť svojim písomným vyhlásením o udelení súhlasu, ak vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný. 

Otázka súhlasu v prípade osôb, ktoré nemajú spôsobilosť na právne úkony, resp. majú obmedzenú spôsobilosť na právne úkony, je riešená v odseku 5 tohto ustanovenia. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 13 
K ustanoveniu odseku 1 upozorňujeme, že v praxi naďalej zostane konflikt s medzinárodnými štruktúrami, ktoré požadujú štatistické údaje napr. v oblasti etnicity, ale aj sexuálnej orientácie. 
V odseku 5 odporúčame vypustiť písmeno d). Odôvodnenie: uvedený zákon chráni fyzické osoby ako jednotlivcov a z toho dôvodu je nemožné spracúvať osobné údaje prevádzkovateľom bez súhlasu dotknutej osoby v prípade ochrany zákonných práv prevádzkovateľa alebo tretej strany, keďže základné práva a slobody dotknutej osoby v pôsobnosti tohto zákona sú nadradené nad zákonné práva a chránené záujmy prevádzkovateľa alebo tretej strany . 
V ods. 5 písm. a) a b) odporúčame na konci vypustiť slovo „alebo“. 

 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava v zákone o ochrane osobných údajov rozlišuje dve kvality osobných údajov, spomedzi ktorých v ustanovení § 13 taxatívne vymedzuje osobné údaje, ktoré sú označované ako osobitné kategórie osobných údajov, tzv. citlivé údaje. Na spracúvanie týchto osobných údajov zákon kladie prísnejšie kritériá. Ustanovenie špecifikuje a upresňuje podmienky spracúvania osobitných kategórií osobných údajov. Je však dôležité zdôrazniť, že prevádzkovateľ, ktorý spracúva osobné údaje v informačnom systéme a spracúva v ňom aspoň jeden osobný údaj, ktorý možno považovať za citlivý osobný údaj, je povinný pristupovať k celému súboru spracúvaných osobných údajov ako k informačnému systému obsahujúcemu citlivé osobné údaje. 
Pripomienkujúci subjekt však v pripomienke výslovne uvádza požadovanie „štatistických údajov“ medzinárodnými štruktúrami v oblasti etnicity a pod. Na tomto mieste sa vynára otázka, či v prípadoch uvedených pripomienkujúcim subjektom bude vôbec dochádzať k získavaniu osobných údajov alebo len „údajov“, ktoré nemajú povahu osobných údajov v zmysle platnej legislatívy. Údaj na rozdiel od osobného údaju možno charakterizovať ako určitý fakt, ktorý je súčasťou istého prejavu. Takýto údaj nie je možné ani za určitých podmienok priradiť ku konkrétnej fyzickej osobe a nie je ani spravidla získavaný za účelom jej identifikácie. 
Na základe doterajšej praxe a skúsenosti možno konštatovať, že v prípadoch uvedených pripomienkujúcich subjektov dochádza k získavaniu a spracúvaniu štatistických údajov, nie osobných údajov. 

Biometrické údaje, ktorým patrí úprava v ods. 5 rovnako patria medzi osobitné kategórie osobných údajov, na základe čoho majú v návrhu zákona svoje osobitné postavenie a podmienky spracúvania. Jedná sa o jedny z najcitlivejších osobných údajov, nakoľko práve na základe týchto údajov je fyzická osoba jednoznačne a nezameniteľne určená. Návrh zákona poskytuje novú právnu úpravu a podmienky spracúvania biometrických údajov, pričom táto úprava sa opiera o stanovisko č. 3 pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenú podľa článku 29 smernice 95/46/ES z roku 2012 dotýkajúceho sa spracúvania biometrických údajov a vývoja biometrických technológií. Spracúvanie biometrických údajov bude zároveň podliehať schvaľovaciemu mechanizmu na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, ktorý bude každý jeden prípad posudzovať individuálne, s ohľadom na všetky skutočnosti vplývajúce na spracúvanie biometrických údajov. Až po schválení osobitnej registrácie bude prevádzkovateľ oprávnený spracúvať biometrické údaje. 

MZVaEZ SR 	K čl. I § 14 
V ods. 1 uvádzacej vete odporúčame slová „ustanovený v“ zmeniť na „podľa“. 
V písmene f) odporúčame slová „profesionálne tajomstvo“ zmeniť na „profesijné tajomstvo“. 
V písmenách a) až e) odporúčame na konci vypustiť slovo „alebo“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 15 
V ods. 1 uvádzacej vete odporúčame na konci pripojiť slová „tieto informácie“, nakoľko odsek 3 sa na ne odvoláva. 
V písmene e) odporúčame za slovom „informácie“ vypustiť slová „v takom“. Toto ustanovenie odporúčame na konci preformulovať, nakoľko chýba gramatická nadväznosť na body 1. až 7. 
V odseku 7 za bodkočiarkou slovo „takýto“ odporúčame zmeniť na „monitorovaný“. 
V poznámke pod čiarou k odkazu č. 17 odporúčame za slovo „zákona“ vložiť slová „Národnej rady Slovenskej republiky“. 
V odseku 9 poslednú vetu odporúčame preformulovať do jednotného čísla. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 16 
V odseku 2 prvej vete odporúčame vypustiť slová „a aktuálnosť“. Odôvodnenie: Prevádzkovateľ nie je schopný zabezpečiť aktuálnosť osobných údajov, keďže je v danom prípade závislý od informácii poskytnutých dotknutou osobou. Za aktuálnosť osobných údajov by mala zodpovedať dotknutá osoba, keďže ona osobne údaje do informačného systému poskytuje. 
 	O 	N 	Prevádzkovateľov je povinný priebežne zabezpečovať aktualizáciu a opravu tých osobných údajov, ktoré sa v priebehu spracúvania stanú neaktuálnymi alebo sa preukáže, že sú nesprávne. Požiadavka na aktuálnosť osobných údajov zároveň vyplýva aj zo smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 18 
V odseku 1 odporúčame slová „alebo si uplatní u prevádzkovateľa“ preformulovať „alebo ak si dotknutá osoba uplatní u prevádzkovateľa“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 21 
V ods. 3 písm. d) odporúčame slová „v rozsahu“ zmeniť na „podľa“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 23 
V odseku 5 odporúčame ako nadbytočné vypustiť slová „v plnom rozsahu“. 
V odseku 8 písm. g) odporúčame vypustiť slová „ak ju má“ a v písmene i) na konci vypustiť nadbytočné písmeno „a“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 24 
V odseku 2 odporúčame slovo „podpisu“ zmeniť na „zákona“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 25 
Ustanovenia odseku 1 druhej vety a odseku 2 písm. c) považujeme za nejasné, pretože z rovnakých dôvodov sa upravuje ukončenie poverenia zodpovednej osoby dvomi spôsobmi. Odporúčame upraviť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 26 
V ods. 2 písm. f) odporúčame slovo „ich“ zmeniť na „jeho“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 27 
V ods. 1 písm. a) odporúčame slovo „svojich“ zmeniť na „jej“. 
V § 27 odporúčame upraviť aj možnosť uplatniť práva za dotknutú osobu, ktorá podľa § 10 Občianskeho zákonníka je pre duševnú poruchu pozbavená spôsobilosti na právne úkony alebo ktorej spôsobilosť na právne úkony je obmedzená. 

 	O 	ČA 	Otázka uplatňovania práv dotknutých osôb v prípade osôb, ktoré nemajú spôsobilosť na právne úkony, resp. majú obmedzenú spôsobilosť na právne úkony, je riešená v odseku 8 tohto ustanovenia. 

Zvyšok pripomienok bol zapracovaný. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 30 
V ods. 4 písm. a) až d) na konci ustanovení vypustiť slovo „alebo“, v písmene b) za slovo „je“ vložiť slovo „to“, v písmenách c) až f) za slovo „je“ vložiť slovo „prenos“ a v písmene e) za slovo „úkony“ vložiť slová „alebo ktorého spôsobilosť na právne úkony bola obmedzená“. 
V odseku 5 odporúčame slová „v pracovnoprávnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu“ zosúladiť s terminológiou použitou v § 4 ods. 6. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 34 
V odseku 1 odporúčame vypustiť písmeno d). Odôvodnenie: V podmienkach MZVaEZ SR sa počet oprávnených osôb spracúvajúcich osobné údaje v jednotlivých informačných systémoch sa vzhľadom na rotáciu a vplyvom organizačných zmien neustále mení, dôsledkom čoho by bolo neustále prepisovanie všetkých evidenčných listov informačných systémov. 
 	O 	ČA 	Otázka požadovania počtu oprávnených osôb v rámci registrácie a následného oznamovania zmien bola upravená spôsobom, že prevádzkovateľ je povinný uviesť počet oprávnených osôb iba pri podávaní žiadosti o registráciu. Tento údaj Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potrebuje k určeniu, či na informačný systém prihlásený na registráciu sa nevzťahuje výnimka z povinnosti registrácie. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 39 
Nadpis odporúčame preformulovať "Oznámenie zmien, odhlásenie z registrácie a odhlásenie z osobitnej registrácie". 
V ods. 1 prvej vete odporúčame za slovo „alebo“ vložiť slovo „na“. 
V odseku 2 odporúčame za slovo „alebo“ vložiť slovo „z“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 44 
V odseku 1 odporúčame za slovo „správy“ vložiť odkaz na zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. 

 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 45 
V ods. 3 uvádzacej vete odporúčame za slovo „okrem“ vložiť slová „plnenia úloh podľa“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 46 
V odseku 5 sa pre predsedu úradu ustanovuje nezlučiteľnosť funkcie predsedu úradu so štátnozamestnaneckým vzťahom a v odseku 9 sa ustanovuje, že predseda úradu má počas svojej funkcie postavenie vedúceho služobného úradu podľa osobitného zákona. Tieto ustanovenia je potrebné zosúladiť, nakoľko vedúci služobného úradu je najvyšším vedúcim štátnym zamestnancom podľa zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe v znení neskorších predpisov. 
V poznámkach pod čiarou odporúčame ako nadbytočnú vypustiť opakujúcu sa poznámku pod čiarou k odkazu č. 20, stačí ponechať v texte len odkaz č. 20. 
 	O 	A 	Predmetný odsek bol vypustený.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 48 
V ods. 2 prvej vete slovo „inšpektorov“ odporúčame zmeniť na „inšpektora úradu“. 
V odsekoch 2 a 3 odporúčame za slovo „inšpektor“ vložiť slovo „úradu“. 
V ods. 6 písm. c) odporúčame slovo „neplnení“ zmeniť na „neplní“. 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 50 
V ods. 3 uvádzacej vete a písm. f) odporúčame za slovo „inšpektor“ vložiť slovo „úradu“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 52 
V poznámkach pod čiarou odporúčame ako nadbytočnú vypustiť opakujúcu sa poznámku pod čiarou k odkazu č. 29, stačí ponechať v texte len odkaz č. 29. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 53 
Upozorňujeme, že ustanovenie písmena j) je duplicitné so všeobecných ustanovením podľa § 49. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 57 
Nadpis odporúčame preformulovať do jednotného čísla. 
V poznámkach pod čiarou odporúčame ako nadbytočnú vypustiť opakujúcu sa poznámku pod čiarou k odkazu č. 29, stačí ponechať v texte len odkaz č. 29. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 59 
V poznámkach pod čiarou odporúčame ako nadbytočnú vypustiť opakujúcu sa poznámku pod čiarou k odkazu č. 29, stačí ponechať v texte len odkaz č. 29. 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 61 
Označenie písmen v odseku 6 odporúčame upraviť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 66 
V ods. 3 písm. a) odporúčame slová „§ 9, § 10, § 11, § 12,“ zmeniť na „§ 9 až 12“ a vypustiť slovo „alebo“. 
V ods. 5 písm. b) odporúčame na konci vypustiť druhú čiarku. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 68 
V odseku 3 odporúčame pred slovo „pokutu“ vložiť slovo „poriadkovú“. 
V odseku 4 za slovo „pokuty“ odporúčame vložiť slová „alebo poriadkovej pokuty“. 
V odseku 6 za slovo „pokuty“ odporúčame vložiť slová „alebo poriadkovej pokuty“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 70 
Nadpis odporúčame uviesť v jednotnom čísle 
V poznámkach pod čiarou odporúčame ako nadbytočnú vypustiť opakujúcu sa poznámku pod čiarou k odkazu č. 29, stačí ponechať len odkaz č. 29. 
 	O 	ČA 	Nadpis „spoločné ustanovenie“ je zavedeny pre viaceré ustanovenia, konkrétne pre § 70 až 72. 

Pripomienka vo zvyšku bola zapracovaná. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. III 
V úvodnej vete pred slovo „dopĺňa“ odporúčame vložiť slová „mení a“. 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 	
MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Odporúčame upraviť doložku zlučiteľnosti v časti „úprava problematiky v práve Európskej únie“, nakoľko je potrebné rozlišovať legislatívne a nelegislatívne akty po prijatí Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Rovnako odporúčame doplniť sekundárne právne akty, v ktorých je problematika právneho predpisu upravená (v dôvodovej správe napr. predkladateľ odkazuje aj na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúcu sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií /smernica o súkromí a elektronických komunikáciách/, no v doložke zlučiteľnosti sa neuvádza. 

 	O 	ČA 	Smernica 2002/58/ES z 12. júla 2002, týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií /smernica o súkromí a elektronických komunikáciách/ poskytuje osobitnú úpravu v oblasti elektronických komunikáciách, pričom na viacerých miestach sa odvoláva na potrebu ochrany osobných údajov v súlade so smernicou 95/46/ES. Nejedná sa však o smernicu, ktorú je potrebné dopĺňať do doložky zlučiteľnosti, nakoľko má postavenie osobitnej úpravy vo vzťahu k všeobecnej.  	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 8 
Žiadame vypustiť odsek 2. 
V odseku 4 písmeno i) žiadame preformulovať takto: 
„i) opis opatrení, ktorými sprostredkovateľ zaručí bezpečnosť spracúvaných osobných údajov v rozsahu podľa § 19 ods. 1.“. 
Odôvodnenie: Prevádzkovateľ nemá možnosť pri každom výbere sprostredkovateľa vždy v plnom rozsahu posúdiť jeho odbornú technickú, organizačnú a personálnu spôsobilosť a relevantným spôsobom posúdiť jeho schopnosť, ktorou zaručí bezpečnosť spracúvaných osobných údajov opatreniami podľa § 19 ods. 1. Pri ponechaní odseku 2 by vo všetkých údajoch niesol vždy zodpovednosť samotný prevádzkovateľ, čo by sťažilo jeho rozhodovanie, či vôbec poverí spracúvaním osobných údajov akéhokoľvek sprostredkovateľa. Z uvedeného dôvodu súčasne žiadame nové znenie písmena i) tak, aby v zmluve bol uvedený opis opatrení, ktorými sprostredkovateľ zaručí bezpečnosť spracúvaných osobných údajov v rozsahu podľa § 19 ods. 1, čo je v súlade s odsekom 9. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 8 ods. 2 konkrétne čl. 17 ods. 2 tejto smernice. Ustanovenie § 8 ods. 4 písm. i) zákona bude v nadväznosti na § 8 ods. 2 preformulované, a to aj na základe iných pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že prevádzkovateľ formou prehlásenia uvedie, že sa oboznámil s tým, že sprostredkovateľ je spôsobilý na spracúvanie osobných údajov v zmysle podmienok podľa § 8 ods. 2. 
Bezpečnosť spracúvania osobných údajov bude podrobnejšie upravovať všeobecne záväzný predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, čo dopomôže k lepšiemu výkonu povinnosti prevádzkovateľa dbať pri výbere sprostredkovateľa s ohľadom na jeho odbornú, technickú, organizačnú a personálnu spôsobilosť a jeho schopnosť zabezpečiť bezpečnosť spracúvania osobných údajov. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 12 
V odseku 3 druhú vetu žiadame preformulovať takto: „Sprístupnenie alebo zverejnenie osobných údajov nesmie narušiť vážnosť, dôstojnosť a bezpečnosť dotknutej osoby.“. 
Odôvodnenie: Prevádzkovateľ nesmie ohroziť bezpečnosť dotknutej osoby alebo narušiť ochranu jej súkromia v prípade, ak ide o dotknutú osobu vykonávajúcu pracovnú činnosť napr. v bezpečnostných odboroch a uvedená osoba disponuje citlivými informáciami alebo manipuluje s utajovanými skutočnosťami. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 21 
V odseku 2 žiadame vypustiť druhú vetu. 
Odsek 4 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: V podmienkach MZVaEZ SR, vzhľadom na veľký počet zamestnancov a tridsaťpäť informačných systémov, ktoré spracúvajú osobné údaje, bolo by veľmi komplikované a náročné, pri tak častej a rozsiahlej rotácii zamestnancov, neustále upravovať rozsah oprávnení, popis povolených činností, podmienky spracúvania, spôsob identifikácie a autentizácie pri prístupoch k jednotlivým informačným systémom. Vyššie uvedené by malo za následok navýšenie počtu zamestnancov MZVaEZ SR, ktorí by boli poverení danou agendou, keďže jedna zodpovedná osoba (1 pracovník na celé MZVaEZ SR) by nebola schopná pokryť všetky zmeny pri každom zamestnancovi. Týka sa to všetkých veľkých prevádzkovateľov, ktorí spracúvajú osobné údaje. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 12.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

Odsek 2 
V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovania zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 
Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. V ods. 2 druhá veta sa však vypustia slová „spôsob identifikácie a autentizácie pri prístupe k informačnému systému.“ 

Odsek 4 
Úprava odseku 4 pamätá na situáciu, kedy počas plnenia úloh zo strany oprávnenej osoby dôjde počas spracúvania osobných údajov k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie alebo zmene podmienok pri spracúvaní osobných údajov. V takom prípade je žiaduce, aby prevádzkovateľ opätovne poučil oprávnenú osobu o jej nových právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie. Požiadavka na zavedenie opätovného poučenia oprávnenej osoby, ak dôjde k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie, alebo sa podstatne zmenia podmienky spracúvania osobných údajov, je v aplikačnej praxi opodstatnená. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka k § 46 ods. 5, § 47 ods. 3 a § 48 ods. 5 
Zásadne žiadam v § 46 ods. 5 vypustiť slová „so štátnozamestnaneckým vzťahom,“. 
Odôvodnenie: Predseda Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 
je v súčasnosti štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii (§ 6 ods. 3 písm. a) zákona 
č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov). Požiadavka nezlučiteľnosti funkcie predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 
so štátnozamestnaneckým vzťahom sa javí ako nezrealizovateľná. 

Uvedené zásadne žiadam aj v súvislosti s ustanovením § 47 ods. 3, ktorý upravuje výkon funkcie podpredsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a ustanovením § 48 ods. 5, ktorý upravuje výkon funkcie vrchného inšpektora. Uvedené ustanovenia 
sa odvolávajú na primerané použitie ustanovení týkajúce sa nezlučiteľnosti funkcie predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: Podpredseda Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a vrchný inšpektor sú štátnymi zamestnancami podľa § 6 ods. 3 písm. b) bod 2. zákona 
č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov, 
a preto požiadavka nezlučiteľnosti funkcie podpredsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a vrchného inšpektora so štátnozamestnaneckým vzťahom sa javí ako nezrealizovateľná. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 6 ods. 2 písm. e) 
Zásadne žiadam upraviť znenie § 6 ods. 2 písm. e), prípadne ustanoviť osobitnú výnimku, v tom zmysle, aby mohli orgány štátnej správy združovať osobné údaje, ktoré boli získané 
na rozdielne účely. 

Odôvodnenie: Úrady práce, sociálnych vecí a rodiny a Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny získavajú v rámci svojej pôsobnosti osobné údaje o osobách na viaceré účely, 
napr. na účely poskytovania štátnych sociálnych dávok, peňažných príspevkov 
na kompenzáciu, aktívnych opatrení na trhu práce. Tieto jednotlivé účely sú ustanovené samostatnými osobitnými právnymi predpismi. Navrhované znenie § 6 ods. 2 písm. e) vyznieva tak, že ak napr. orgán štátnej správy získal osobné údaje o konkrétnej osobe na účely poskytovania peňažných príspevkov na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a táto osoba zároveň požiadala o štátnu sociálnu dávku, totožný orgán štátnej správy nemôže spracúvať získané osobné údaje spoločne v jednom informačnom systéme na všetky účely a následne ich využívať podľa potreby na viaceré účely v rámci svojej pôsobnosti. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11.10.2012 , dňa 22.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky a dňa 29.10:2012 na Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom navrhovaného ustanovenia § 6 ods. 2 písm. e). 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Jednou zo základných požiadaviek pri spracúvaní osobných údajov, ktorých právo na ochranu patrí medzi základné práva a slobody garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, je získavať a následne spracúvať osobné údaje dotknutých osôb na rozdielne účely osobitne, pričom je taktiež neprípustné združovať osobné údaje, ktoré už boli získané na rozdielne účely. 
Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ktoré nepripúšťajú združovanie osobných údajov spôsobom požadovaným pripomienkujúcim subjektom. 
Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Obsah vznesenej pripomienky je predmetom úpravy v osobitných zákonoch v zmysle navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 2. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 

MPSVR SR 	K § 10 ods. 3 
Zásadne žiadam § 10 ods. 3 doplniť o písmeno h), ktoré znie: 
„h) spracúvanie osobných údajov je nevyhnutné pre posúdenie právnych nárokov dotknutej osoby v oblasti sociálneho zabezpečenia. x)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
„x) Napríklad zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, zákon č. 600/2003 Z. z. o prídavku na dieťa a o zmene a doplnení zákona č. 461/2003 z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, zákon č. 447/2008 Z. z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Pre posúdenie nárokov na jednotlivé formy sociálneho zabezpečenia občanov (napr. štátne sociálne dávky, dávky sociálneho poistenia, sociálna pomoc) a v záujme ochrany účelného čerpania verejných financií je nevyhnutné ustanoviť, aby orgány štátnej správy a verejnej správy ako aj miestnej samosprávy mohli spracovávať osobné údaje o žiadateľoch o tú ktorú formu finančnej podpory a pomoci tak, aby mohli rozhodnúť o nárokoch 
na jednotlivé formy pomoci a podpory. Posilnila by sa tým aj možnosť kontroly účelného vynakladania finančných prostriedkov štátu spracúvaním osobných údajov a výmenou 
týchto údajov medzi zainteresovanými orgánmi štátnej správy a samosprávy by sa zefektívnil boj proti zneužívaniu a podvodom v uvedenej oblasti. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom navrhovaného ustanovenia § 10. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je vo všeobecnosti možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví priamo vykonateľný právne záväzný právny akt Európskej únie, medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, navrhovaný zákon alebo osobitný zákon (§ 10 ods. 1, 2), prípadne ak je splnená podmienka v ustanovení § 10 ods. 3 uvedeného zákona. 
Navrhované ustanovenie § 10 ods. 3 tak upravuje ďalšie prípady, kedy prevádzkovateľ spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby. 
Spracúvanie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné pre posúdenie právnych nárokov dotknutej osoby v oblasti sociálneho zabezpečenia je vecou úpravy v osobitnom zákone, ktorý patrí do gescie pripomienkujúceho subjektu. Súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov rovnako ako návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov je všeobecným zákonom určujúcim práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, ako aj požiadavky na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s požadovanými obsahovými náležitosťami je možné považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov bez súhlasu dotknutých osôb. Zákony, ktoré upravujú oblasť sociálneho zabezpečenia, je z pohľadu ochrany osobných údajov potrebné považovať za osobitné zákony, podľa ktorých sa na spracúvanie osobných údajov súhlas nevyžaduje. Z uvedeného dôvodu nie je možné akceptovať predmetnú pripomienku, nakoľko spracúvanie osobných údajov na účely sociálneho zabezpečenia je upravené v osobitných zákonoch a tieto spadajú pod § 10 ods. 2 návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Úvodná veta odseku 3 bola zároveň z hľadiska právnej istoty preformulovaná. 
 	
MPSVR SR 	K § 14 ods. 1 písm. g) 
Zásadne žiadam v § 14 ods. 1 písm. g) slová „sociálnej pomoci alebo pomoci v hmotnej núdzi,“ nahradiť slovami „štátnych sociálnych dávok, poskytovania peňažných príspevkov 
na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, vyhotovenia preukazu fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím, vyhotovenia preukazu fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím so sprievodcom, vyhotovenia parkovacieho preukazu pre fyzickú osobu so zdravotným postihnutím, poskytovania sociálnych služieb, vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately alebo poskytovania pomoci v hmotnej núdzi,“. 

Odôvodnenie: Zákon č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci, v ktorom bol definovaný pojem „sociálna pomoc“, bol zrušený a aktuálne tento pojem nie je upravený v právnom poriadku Slovenskej republiky. Preto je potrebné zmeniť znenie § 14 ods. 1 písm. g) a ustanoviť jednotlivé účely v záujme jednoznačnosti a s cieľom zosúladiť znenie s platnými právnymi predpismi v sociálnej oblasti. Napr. pri poskytovaní štátnych sociálnych dávok 
(napr. rodičovský príspevok, prídavok na dieťa) sa vyžaduje od ich poskytovateľa, 
ktorým je úrad práce, sociálnych vecí a rodiny, spracúvanie osobných údajov 
týkajúcich sa zdravia oprávnenej osoby alebo nezaopatreného dieťaťa. Uvedený údaj 
je jednou z rozhodujúcich skutočností pre posúdenie nároku na konkrétnu štátnu sociálnu dávku. Ak má dieťa dlhodobo nepriaznivý zdravotný stav, ktorý si vyžaduje osobitnú starostlivosť, nárok na rodičovský príspevok má oprávnená osoba do šesť rokov veku dieťaťa, na rozdiel od zdravého dieťaťa, kedy rodičovský príspevok patrí do troch rokov veku dieťaťa. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 11.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené nasledovným spôsobom: 

Zákaz spracúvania osobných údajov ustanovený podľa § 13 ods. 1 neplatí, ak ide o spracúvanie v sociálnom poistení, v sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, na účely poskytovania štátnych sociálnych dávok, podporu sociálneho začlenenia fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím do spoločnosti, poskytovania sociálnych služieb, vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately alebo poskytovania pomoci v hmotnej núdzi, alebo je spracúvanie nevyhnutné na účely plnenia povinností alebo uplatnenie zákonných práv prevádzkovateľa zodpovedného za spracúvanie v oblasti pracovného práva a v službách zamestnanosti a ak to prevádzkovateľovi vyplýva z osobitného zákona 

Rozpor bol odstránený. 

MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčam upraviť, ako vzniká štátnozamestnanecký vzťah, resp. aké postavenie má inšpektor k Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, ktorého vymenúva a odvoláva predseda Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: Z navrhovanej právnej úpravy nie je jasné právne postavenie inšpektora 
na účely zákona o štátnej službe (štátny zamestnanec, štátny zamestnanec vo verejnej funkcii, vedúci štátny zamestnanec). Z dôvodu, že nie je zrejmé postavenie, nie je zrejmý ani účinok osobitného vymenovania inšpektora predsedom úradu na účely zákona o štátnej službe, teda nevieme určiť spôsob vzniku štátnozamestnaneckého pomeru. Ak by vymenovanie alebo odvolanie inšpektora, ktorý nie je štátnym zamestnancom vo verejnej funkcii, 
ani vedúcim zamestnancom na účely zákona o štátnej službe, malo mať konštitutívny účinok pre vznik alebo skončenie štátnozamestnaneckého pomeru, tak chýbajú ustanovenia v zákone o štátnej službe umožňujúce tento spôsob vzniku, resp. skončenia. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 4 ods. 11 písm. d) 
Odporúčam § 4 ods. 11 písm. d) doplniť v tom zmysle, aby sa za osobné údaje nepovažovali biometrické údaje používané na verifikáciu napríklad pri vstupe do informačného systému, 
pri vstupe do rôznych objektov alebo zariadení. 
Odôvodnenie: Vylúčia sa tým možné komplikácie pri riešení registrácie informačných systémov. Ako napríklad povinnosť osobitne registrovať jednotlivé notebooky, ktoré majú tzv. „biometrickú“ čítačku. 
 	O 	N 	Biometrické údaje možno definovať ako biologické vlastnosti, fyziologické znaky, črty alebo opakovateľné činnosti, v prípade ktorých sú tieto vlastnosti a/alebo činnosti špecifické pre uvedeného jednotlivca a zároveň merateľné, aj keď spôsoby používané v praxi na ich technické meranie zahŕňajú určitý stupeň pravdepodobnosti. Typickým príkladom takýchto biometrických údajov sú práve odtlačky prstov. 
Biometrické údaje patria medzi osobitné kategórie osobných údajov (medzi tzv. citlivé osobné údaje), v dôsledku čoho sa na ich spracúvanie kladú prísnejšie kritéria. Vyňatím odtlačkov prstov spod právnej úpravy biometrických údajov by došlo k rozporu právnej úpravy s európskou legislatívou a zároveň by sa zvýšilo riziko neoprávnených zásahov do práva na ochranu súkromia jednotlivcov a práva na ochranu osobných údajov garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. 

MPSVR SR 	K poznámke pod čiarou k odkazu 7 
Odporúčam poznámku pod čiarou k odkazu 7 doplniť o zákon č. 305/2005 Z. z. o sociálnoprávnej ochrane detí a o sociálnej kuratele a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: Doplnenie je potrebné z dôvodu jednoznačnosti, aby bolo nesporné, 
že na spracovávanie osobných údajov v spisovej dokumentácii dieťaťa, vedenej orgánmi štátnej správy za účelom zabezpečenia sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately, 
sa nevyžaduje súhlas dieťaťa ani jeho zákonných zástupcov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 11 ods. 2 
Odporúčam v § 11 ods. 2 slová „o jeho udelení“ nahradiť slovami „o udelení súhlasu dotknutej osoby“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická z dôvodu jednoznačnosti. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 23 ods. 12 
Odporúčam v § 23 ods. 12 jednoznačne určiť, či je potrebné skúšku zodpovednej osoby v prípade nového potvrdenia opakovať. 
Odôvodnenie: Bez skúšky sa javí opakovaná žiadosť ako neopodstatnená. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. Lehota 7 rokov vypustená. Fyzická osoba, ktorá úspešne absolvovala skúšku a nevykonáva funkciu zodpovednej osoby počas doby dlhšej ako dva roky, bude povinná opakovane vykonať skúšku. 	
MPSVR SR 	K § 23 ods. 12 
Odporúčam v § 23 ods. 12 druhú vetu upraviť tak, aby zodpovedná osoba mohla požiadať o vydanie nového potvrdenia pred uplynutím lehoty platnosti predchádzajúceho potvrdenia. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zachovania plynulosti činnosti zodpovednej osoby. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. Lehota 7 rokov vypustená. 	
MPSVR SR 	K § 44 ods. 1 

Odporúčam § 44 ods. 1 upraviť v zmysle vypustenia ustanovení týkajúcich sa postavenia Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako ústredného orgánu štátnej správy. 
Odôvodnenie: Postavenie ostatných ústredných orgánov štátnej správy upravuje zákon 
č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení 
neskorších predpisov, podľa ktorého Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nepatrí medzi ostatné ústredné orgány štátnej správy, preto nemôže mať ani postavenie ústredného orgánu štátnej správy. 
 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
MPSVR SR 	K § 45 ods. 2 
Odporúčam § 45 ods. 2 vypustiť. 
Odôvodnenie: Postavenie ostatných ústredných orgánov štátnej správy upravuje zákon 
č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, podľa ktorého Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nepatrí medzi ostatné ústredné orgány štátnej správy, preto nemôže mať ani postavenie ústredného orgánu štátnej správy. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené.  	
MPSVR SR 	K § 48 ods. 6 písm. c) a d) 
Odporúčam v § 48 ods. 6 písm. c) a d) slová „pracovnú disciplínu“ v oboch tvaroch nahradiť slovami „služobná disciplína“ v príslušnom gramatickom tvare. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno - technická. Terminologické zosúladenie. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 57 
Odporúčam § 57 doplniť o ustanovenie, že účasť prizvanej fyzickej osoby na kontrole 
sa považuje za iný úkon vo všeobecnom záujme. 
Odôvodnenie: Účasť prizvanej fyzickej osoby na kontrole sa podľa dôvodovej správy považuje za iný úkon vo všeobecnom záujme. Aj súčasný právny stav považuje účasť prizvanej fyzickej osoby na kontrole za iný úkon vo všeobecnom záujme. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MPSVR SR 	K § 76 
Odporúčam v § 76 upraviť prechodné obdobie platnosti poverení inšpektorov. 
Odôvodnenie: Poverenia inšpektorov nestrácajú účinnosť s účinnosťou nového zákona, 
preto odporúčame v prechodných ustanoveniach upraviť prechodné obdobie platnosti doteraz vydaných poverení inšpektorov. 
 	O 	N 	Z obsahu vznesenej pripomienky nie je predkladateľovi zrejmé, o aké poverenia inšpektorov sa jedná. Pokiaľ sa jedná o poverenia na výkon kontroly, úprava je obsiahnutá v samostatnom ustanovení, podľa ktorého konania začaté pred dňom nadobudnutia účinnosti návrhu tohto zákona, sa dokončia podľa doterajších predpisov. 	
MPSVR SR 	K § 76 ods. 3 
Odporúčam v § 76 ods. 3 na konci pripojiť túto vetu: 
„Oprávnená osoba, ktorá prichádzala do styku s osobnými údajmi podľa zákona účinného 
do 31. decembra 2012, nadobúda od 1. januára 2013 do vykonania poučenia podľa prvej vety postavenie oprávnenej osoby podľa tohto zákona.“. 

Odôvodnenie: Povinnosť prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa vykonať poučenie oprávnených osôb, ktoré prichádzali do styku s osobnými údajmi podľa právnej úpravy účinnej do 31. decembra 2012, sa v návrhu zákona ustanovuje do 31. marca 2013. Doplnením ustanovenia sa zabezpečí v prechodnom období plynulé a priebežné plnenie pracovných úloh, ktoré oprávnenej osobe ešte pred jej poučením vyplývajú z nových konaní a pri ktorých príde do styku s osobnými údajmi dotknutých osôb. Navrhovaný postup sa vyžaduje 
aj vo väzbe na lehoty v správnom konaní, ktorými sú orgány štátnej správy, napr. úrady práce, sociálnych vecí a rodiny na úseku štátnych sociálnych dávok, viazané. 
 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovaniu zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 
Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 
V súlade s prechodnými ustanoveniami je prevádzkovateľ povinný zosúladiť poučenie oprávnených osôb v súlade s týmto navrhovaným ustanovením. 

MPSVR SR 	K § 76 ods. 4 
Odporúčam § 76 ods. 4 doplniť o úpravu potreby absolvovania skúšky zodpovednej osoby. 
Odôvodnenie: V prechodných ustanoveniach absentuje skutočnosť, že zodpovedná osoba bude musieť splniť osobitný kvalifikačný predpoklad napríklad v zmysle § 19 ods. 1 písm. d) a ods. 7 písm. b) zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov má povahu všeobecného zákona a vzťahuje sa na každého, kto spracúva osobné údaje, určuje účel a prostriedky spracúvania alebo poskytuje osobné údaje na spracúvanie. Prevádzkovateľom spracúvajúcim osobné údaje tak nie je len subjekt patriaci do verejného sektora, ale aj subjekt patriaci do súkromného sektora, na ktorý sa v pracovno-právnych vzťahoch nevzťahuje zákon č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Prevádzkovateľ, bez ohľadu na jeho vyššie uvedený status, je povinný za splnenia zákonných podmienok, písomne poveriť zodpovednú osobu, pričom podmienky a predpoklady na jej poverenie komplexne upravuje navrhovaný materiál. 

MPSVR SR 	K dôvodovej správe osobitnej časti 
Odporúčam v dôvodovej správe osobitnej časti k § 46 v prvom odseku vypustiť druhú vetu. 
Odôvodnenie: Aj podľa súčasného právneho stavu predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky volí a odvoláva Národná rada Slovenskej republiky. Argumentácia posilnenia týmto nezávislosti Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky sa v tomto prípade javí ako bezpredmetná. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MŽP SR 	K § 50 a 58 
V § 50 ods. 3 písm. f) odporúčame za slovo „odtlačok“ vložiť slovo „úradnej“ a v § 58 ods. 2 písm. i) nahradiť slovo „pečiatku“ slovami „odtlačok úradnej pečiatky“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MŽP SR 	K § 60 
V 60 ods. 1 navrhujeme za slová „konanie o ochrane osobných údajov“ vložiť slová (ďalej len „konanie“). 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MŽP SR 	K § 68 
V § 68 navrhujeme nadpis „Spoločné ustanovenia“ preformulovať tak, aby bolo zrejmé, že sa vzťahujú len na sankcie za porušenie zákona. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MŽP SR 	K poznámkam pod čiarou 
Odporúčame poznámky pod čiarou zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MŠVVaŠ SR 	K § 3 ods. 3 písm. e) 
Poznámka pod čiarou č. 2 k odkazu v § 3 ods. 3 písm. e) navrhujeme do názvu zákona doplniť slová „v znení neskorších predpisov.“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 4 ods. 8 
V §4 ods. 8 navrhujeme nahradiť slová: „či už sa jedná o tretiu stranu alebo nie“ slovami: „bez ohľadu na to, či má postavenie tretej strany podľa tohto zákona.“ 
Odôvodnenie: štylistická a gramatická pripomienka 
 	O 	N 	Navrhovaným ustanovením § 4 ods. 8 sa preberá čl. 2 písm. g) smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa navrhovaná úprava dostala do rozporu s uvedenou smernicou. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 4 ods. 10 
V § 4 ods. 10 navrhujeme za slovom záznam vypustiť spojku “alebo”, nahradiť ju čiarkou a doplniť exemplifikatívny výpočet takto: “…, sústava alebo elektronická databáza”. 
Ďalej navrhujeme za slovom “testy” vypustiť bodku, nahradiť ju čiarkou a pokračovať v exemplifikatívnom výpočte nasledovne: “…, zdravotnú dokumentáciu a dokumentáciu psychológa alebo psychoterapeuta o dotknutej osobe. 
Odôvodnenie: vzhľadom na osobitný charakter elektronických informačných systémov, zdravotnej dokumentácie a dokumentácie psychológa a psychoterapeuta, rozšírenosť a citlivosť osobných údajov nie je celkom presné podradiť ich pod niektorý z uvedených pojmov. 
 	O 	ČA 	Definícia pojmu „informačný systém“ bola na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov upravená.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 4 ods. 11 písm. h) 
V § 4 ods. 11 písm. h) navrhujeme definíciu priestoru prístupného verejnosti preformulovať nasledovne: 
“priestorom prístupným verejnosti priestor, do ktorého možno voľne vstupovať a v ktorom sa možno voľne zdržiavať bez časového obmedzenia alebo vo vymedzenom čase, bez nutnosti splnenia ďalších podmienok alebo po ich splnení alebo je to priestor, ktorý tak označuje osobitný predpis,…” 
Odôvodnenie: lepšia zrozumiteľnosť, slovo obmedzenie nie je adekvátne. 
 	O 	N 	Pojem „priestor prístupný verejnosti“ nie je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov zadefinovaný. Návrhom predmetnej definície má predkladateľ záujem dosiahnuť právnu istotu pri plnení si povinností podľa tohto zákona. V praxi často dochádza ku kolíziám, keď je potrebné kvalifikovane odlíšiť, ktorý priestor je potrebné považovať za verejne prístupný, a na ktorý sa budú najmä vo vzťahu ku kamerovému systému vzťahovať ustanovenia tohto zákona. Návrh definície vychádza z doterajšej praxe, ktorá zohľadňuje potreby ochrany osobných údajov fyzických osôb. 	
MŠVVaŠ SR 	K §5 ods. 3 
V § 5 ods. 3 navrhujeme za slová „v trestnom konaní“ doplniť slová: „...,v priestupkovom konaní, ...“ 
Odôvodnenie: prevádzkovateľom registra sú aj správne orgány a Policajný zbor SR, ktoré konajú vo veci priestupkov. 
 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K §6 ods. 1 
V § 6 ods. 1 navrhujem nahradiť slovné spojenie “ ustanovený účel” slovami: “účel stanovený právnym predpisom” 
Ďalej navrhujeme doplniť za posledné slovo “inými” slovo “osobami”. 
Odôvodnenie: 
Presnejšie vyjadrenie 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie nadväzuje na definíciu pojmu „prevádzkovateľ“ ustanovenú v § 4 ods. 3. Predmetná definícia bola za účelom lepšej prehľadnosti a právnej istoty upravená, a to aj vo vzťahu k slovám „ustanovený účel“. Podľa navrhovanej definície, ak účel, prípadne aj podmienky spracúvania osobných údajov ustanovuje priamo vykonateľný právne záväzný akt Európskej únie, medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná a zákon, prevádzkovateľom je ten, koho na plnenie účelu spracúvania ustanovuje tento právny základ alebo kto spĺňa podmienky stanovené v tomto právnom základe. Návrh zákona taktiež umožňuje, aby prevádzkovateľom bol nielen jeden subjekt, ale aj viacerí, pokiaľ účel a podmienky spracúvania určia spoločne. 	
MŠVVaŠ SR 	K §6 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť písmeno i). 
Odôvodnenie: norma, ktorá je obsiahnutá v tomto ustanovení je už obsahom odseku 1 v § 6. 
 	O 	N 	Ustanovenia návrhu zákona je potrebné vykladať vo vzájomných súvislostiach. Ustanovenia § 6 ods. 1 a § 6 ods. 2 písm. i), aj napriek tomu, že obe používajú termín v súlade s „dobrými mravmi“ majú odlišný obsah a význam, a to aj v nadväznosti na ďalšie ustanovenia zákona, najmä § 8 ods. 9, ktorý upravuje povinnosti, ktoré je sprostredkovateľ pri spracúvaní osobných údajov povinný dodržiavať. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 6 ods. 4 a 5 
V § 6 navrhujeme zmeniť číslovanie odsekov nasledovne. Odsek 4 označiť ako odsek 5 a odsek 5 ako odsek 4. 
Ďalej navrhujeme preformulovať prvú vetu ustanovenia odseku 4 nasledovne: počas trvania pôvodného účelu spracúvania osobných údajov a po jeho ukončení sa nepovažuje za nezlučiteľné s pôvodným účelom spracúvania, ak sa zhromaždené osobné údaje spracúvajú v nevyhnutnom rozsahu na historický výskum, vedecký výskum, vedecký vývoj alebo na účely štátnej štatistiky a zároveň navrhujeme vypustiť druhú vetu tohto ustanovenia. 
Odôvodnenie: 
Zmeniť číslovanie odsekov je nutné z dôvodu, že terajší odsek 5 obsahuje všeobecnú normu a terajší odsek 4 obsahuje špeciálnu normu, preto by logicky mali nasledovať v opačnom poradí. Prvú vetu je potrebné preformulovať pre lepšiu zrozumiteľnosť. Druhá veta je nadbytočná, pretože má všeobecný charakter a je vyjadrená prostredníctvom Trestného zákona, ako aj v zásadách návrhu tohto zákona. 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 

Navrhovaným ustanovením § 6 ods. 4 sa preberá smernica 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Vypustením slov, ktoré nasledujú za slovom „štatistiky“ by došlo k zmene charakteru a významu predmetného ustanovenia, a to aj s ohľadom na navrhované ustanovenie § 6 ods. 2 písm. e). 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 7 ods. 2 
V § 7 ods. 2 navrhujeme nahradiť slovo: “opatrený odtlačkom” slovami “je na ňom odtlačok” 
Odôvodnenie: slovo opatrený nie je spisovné 
 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 8 ods. 4 
V § 8 ods. 4 písmeno k) navrhujeme nahradiť slovo „vyhotovenia“ slovom „uzavretia“. 
Odôvodnenie: 
Samotné vyhotovenie je technická záležitosť. Občiansky zákonník tento termín nepoužíva z dôvodu jeho možnej neurčitosti. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K §10 ods. 3 
V § 10 ods. 3 písm. b) navrhujeme nahradiť slová za spojkou alebo: „ na zavedenie predzmluvných vzťahov alebo dojednania zmeny zmluvy „ nasledovnými slovami: „v predzmluvných vzťahoch s dotknutou osobou alebo pri rokovaní o zmene zmluvy...“ 
Odôvodnenie: 
Štylistická a gramatická pripomienka 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 10 ods. 3 písm. d) 
V § 10 ods. 3 písm. d) navrhujeme preformulovať jeho znenie nasledovne: 
„d) predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a majú byť spracúvané výhradne pre potreby evidencie prevádzkovateľa alebo v poštovom styku prevádzkovateľa s dotknutou osobou; ak je predmetom činnosti prevádzkovateľa priamy marketing, uvedené osobné údaje môže poskytovať bez možnosti ich sprístupňovania a zverejňovania, len vtedy, ak sú poskytované inému prevádzkovateľovi len na účely priameho marketingu, a v prípade, že dotknutá osoba (vopred) písomne neodoprela súhlas s takýmto postupom podľa § 27 ods. 3 písm. c).ktorý má rovnaký predmet činnosti výhradne na účely priameho marketingu, a dotknutá osoba písomne neuplatnila námietku podľa § 27 ods. 3 písm. c), alebo 
Odôvodnenie: 
Zjednodušenie formulácie ustanovenia pre lepšiu zrozumiteľnosť. Odstránenie termínu námietka z dôvodu, že sa v návrhu zákona používa nevhodne aj v prípadoch , v ktorých prevádzkovateľ nemá možnosť zmeniť rozhodnutie dotknutej osoby o tom, že nechce aby sa jej osobné údaje spracúvali. Slovo námietka vyvoláva dojem, že prevádzkovateľ má mať právo rozhodovať sa ako o „námietke „ rozhodne a má právo dotknutú osobu o poskytnutí súhlasu presviedčať a tým obťažovať.. 
 	O 	N 	Ustanovenia návrhu zákona je potrebné vykladať vo vzájomných súvislostiach. Navrhované ustanovenie § 10 ods. 3 písm. d) úzko súvisí s ďalšími ustanoveniami upravujúcimi oblasť marketingu. V tomto smere aj samotné ustanovenia upravujúce uplatňovanie práv dotknutých osôb používajú termín „namietať“, a to v intenciách čl. 14 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, ktorý je do týchto ustanovení transponovaný. Vypustením, resp. nahradením tohto termínu by sa výrazným spôsobom zasiahlo do obsahu a účelu ustanovení upravujúcich spracúvanie osobných údajov na účely marketingu.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 13 ods. 4 
V § 13 ods. 4 navrhujeme nahradiť pojem „priestupkového práva“ pojmom „správneho práva“ 
Odôvodnenie: 
V platnom právnom poriadku je možné spracúvať osobné údaje za porušenie ustanovení, ktoré upravujú podmienky disciplinárnej zodpovednosti alebo zodpovednosti za spáchanie tzv. iného správneho deliktu fyzickej osoby, ktorý nie je priestupkom. Napriek tomu, že nejde zároveň o vedenie osobitného registra trestov. Termín správne právo je nadradený pojmu priestupkového práva a zahŕňa tak všetky porušenia v oblasti verejnej správy. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 15 ods. 1 písm. e) bod. 2 
V § 15 ods. 1 písm. e) bod 2. Je treba zmeniť slovo „osoba“ použiť v správnom gramatickom tvare a vypustiť zo spojenia „tento právny základ“ slovo „tento“ pre nadbytočnosť. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 15 ods. 1 písm. e) bod 7. 
V § 15 ods. 1 písm. e) bod 7. Navrhujeme nahradiť slová:” existencii práv “ slovami “právach” 
Odôvodnenie: 
Osobu je nutné poučiť o právach nie len o ich existencii, to by potom oprávnená osoba mala dovolené len uviesť článok ústavy a číslo zákona, čo sa mi javí vzhľadom na možnosti zneužitia osobných údajov technickými prostriedkami a neznalosťou pomerov u prevádzkovateľa zo strany dotknutej osoby ako neadekvátne. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 15 ods. 2 písm. g) 
V § 15 ods. 2 písm. g) navrhujeme nahradiť slová:” existencii práv “ slovami “právach” 
Odôvodnenie: 
Osobu je nutné poučiť o právach nie len o ich existencii, to by potom oprávnená osoba mala dovolené len uviesť článok ústavy a číslo zákona, čo sa mi javí vzhľadom na možnosti zneužitia osobných údajov technickými prostriedkami a neznalosťou pomerov u prevádzkovateľa zo strany dotknutej osoby ako neadekvátne. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 15 ods. 6 
V § 15 navrhujeme doplniť na koniec nasledovné vety: 
„Pri vydávaní stanovísk a rozhodovacej činnosti ústredných štátnych orgánov vo veci preverovania splnenia predpokladov na výkon pedagogickej činnosti a na výkon odbornej činnostix) uznávania dokladov o vzdelaníy) a výberového konania na výkon práce vo verejnom záujme,z) sa nevyžaduje súhlas so spracovávaním osobných údajov, ak ústredný orgán štátnej správy koná na základe žiadosti dotknutej osoby. Ústredné štátne orgány môžu na účel podľa druhej vety spracovávať osobné údaje, ktoré dotknutá osoba poskytla písomne alebo elektronicky a za tým účelom uchovávať a vytvárať kópie doručených verejných listín a ďalších dokumentov, ktoré sú k vybaveniu žiadosti potrebné.“. 
Poznámky pod čiarou x, y, z znejú: 
x) § 6 zákona č. 317/2009Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
y) Zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov; 
Zákon č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií v znení zákona 560/2008 Z. z. 
z) § 3 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme. 
Odôvodnenie: 
Ústredné štátne orgány každodenne riešia niekoľko desiatok žiadostí o zaujatie stanoviska, kde im dotknuté osoby prostredníctvom e-mailu zasielajú naskenované úradné dokumenty. Ak by museli od každej dotknutej osoby vyžadovať súhlas, že takto získané úradné dokumenty môžu spracovávať, niekoľkonásobne by sa zvýšila prácnosť a termín vybavenia týchto žiadostí. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. V tejto súvislosti je však vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov štátnym orgánom potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 
Požiadavka na doplnenie navrhovaného odseku 6 o možnosť spracúvania fotokópii úradných dokladov a iných dokumentov v rezorte školstva, je v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami vecou úpravy v osobitnom zákone, nie však zákone o ochrane osobných údajov. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 16 ods. 2 a 3 
V § 16 ods. 2 a odsek 3 navrhujeme nahradiť ich len jedným odsekom s nasledovným znením: 
“prevádzkovateľ zabezpečuje, že spracúvané údaje sú správne: pravdivé, aktuálne a v stave umožňujúcom ich ďalšie spracovanie. Osobný údaj sa považuje za správny, kým sa nepreukáže opak. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je nelogické. Používa slovo správny, raz ho definuje a raz ho používa v bežnom význame, tretí odsek je teda na základe vyššie uvedeného zbytočný. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 18 ods. 1 
V § 18 ods. 1 navrhujeme vypustiť slová „ neúplné alebo neaktuálne ...“ z dôvodu navrhovanej úpravy § 16 ods. 2 a 3. 
Ďalej navrhujeme doplniť v slovnom vyjadrení „aké opatrenia vykonal“ nasledovne: „aké opatrenia na nápravu a aktualizáciu vykonal“. 
Odôvodnenie: 
Lepšia zrozumiteľnosť 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. S poukazom na zmenu a úpravu ustanovenia § 16 ods. 2 a 3 bude aj predmetnú ustanovenie možné považovať v intenciách tejto pripomienky za zrozumiteľnejšie.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 21 ods. 2 
V § 21 ods. 2 navrhujeme vypustiť slovo „spracovateľskej“ 
Odôvodnenie: 
Vypustiť z dôvodu, že je zavedený pojem spojenie operácie s osobnými údajmi v §4 
Ďalej navrhujeme doplniť pred termín „autentizácia“ slová: „overovania pravosti identity oprávnenej osoby“ a termín uvádzať v zátvorke. 
Odôvodnenie: 
Pojem nie je všeobecne známy a zamieňa sa s pojmom autentifikácia 
Definícia pojmu je prevzatá z internetu: terminológia bezpečnostného manažmentu. Výkladový slovník. Všeobecné pojmy – ahttp://www.securityrevue.com/tbm/part1_a.html [online] 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

Slová „spôsob identifikácie a autentizácie pri prístupe k informačnému systému“ boli vypustené. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 21 ods. 4 
V § 21 ods. 4 navrhujeme nasledovne preformulovať jeho znenie: 
(4) prevádzkovateľ je povinný opätovne poučiť svoju oprávnenú osobu, ak došlo k podstatnej zmene jej pracovného, služobného alebo funkčného zaradenia, a tým sa významne zmenili jej povinnosti, alebo sa podstatne zmenili podmienky spracúvania osobných údajov alebo ich rozsah v rámci jej pracovného, služobného alebo funkčného zaradenia. 
Odôvodnenie: 
Lepšia zrozumiteľnosť. Ak sa hovorí o zaradení alebo právnom základe, podľa ktorého oprávnená osoba vykonáva u prevádkovateľa činnosť v súvislosti so spracovávaním osobných údajov, je potrebné vymenovať všetky kategórie takýchto osôb, pojem pracovné zaradenie, podobne len pracovnoprávny vzťah, nepostačujú. Obdobný pracovný vzťah je pomer sudcov a prokurátorov voči štátu alebo inej osoby pri výkone verejnej funkcie. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 22 ods. 1 
V § 22 ods. 1 navrhujeme pred slovné spojenie „orgánov činných v trestnom konaní“ doplniť slovo: „súdu a ...“ 
Odôvodnenie: 
Súd nie je podľa §10 ods. 1 trestného poriadku orgánom činným v trestnom konaní 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná .Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 22 ods. 4 
V § 22 ods. 4 navrhujeme preformulovať text ustanovenia nasledovne: „Povinnosť mlčanlivosti podľa odseku 2 trvá aj po zániku funkcie oprávnenej osoby alebo po skončení jej pracovného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru, služoného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu, alebo vzťahu podľa odseku 3. 
Odôvodenie 
Ako v prípade § 21 ods. 4 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 23 ods. 5  
V § 23 ods. 5 navrhujeme preformulovať text ustanovenia nasledovne: “zodpovednou osobou môže byť len fyzická osoba, ktorá má spôsobilosť na právne úkony v plnom rozsahu, potvrdenie úradu o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby a spĺňa podmienku bezúhonnosti podľa § 46 ods. 4 prvej vety; výpis z registra trestov fyzická osoba doloží prevádzkovateľovi najneskôr v deň poverenia podľa odseku 2. Prevádzkovateľ je povinný ho uchovávať spolu s poverením počas celej doby výkonu funkcie zodpovednej osoby. Povinnosť preukazovania bezúhonnosti neplatí, ak fyzická osoba je povinná preukázať svoju bezúhonnosť na účely pracovnoprávneho vzťahu, štátnozamestnaneckého pomeru, služobného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu k prevádzkovateľovi podľa osobitného zákona. 
Odôvodenie 
Ako v prípade § 21 ods. 4 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 23 ods. 8 písm. f) 
V § 23 ods. 8 písm. f) navrhujeme zmeniť text nasledovne: „g) výslovný súhlas s poverením, doplnený podpisom poverenej osoby, ... 
Odôvodnenie: 
Poznámka „poverenie prijímam“ nie je praktické obmedzovať súhlasné vyjadrenie osoby len na použitie jedinej formulácie, podstatné je, aby vyjadrenie bolo výslovné a existoval o ňom dôkaz. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 25 ods. 2 
V § 25 ods. 2 písm. e) navrhujeme text za slovami „ak je zamestnancom prevádzkovateľa“ nahradiť textom:ť: 
“ak sa písomne sa nedohodnú na pokračovaní výkonu funkcie zodpovednej osoby podľa tohto zákona a osoba naďalej spĺňa podmienky zodpovednej osoby podľa §23 ods. 5 a ž 6 tohto zákona, , alebo…”. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty, že podmienky spôsobilosti poverenej osoby majú byť splneneé v danom prípade naďalej. 
Ďalej navrhujeme v § 25 ods. 2 písm. f) nahradiť slovné spojenie: nedošlo k inej dohode o lehote zániku” slovami “nedošlo k inej dohode o dátume zániku.” 
Odôvodnenie: 
Slovo lehota nie je terminologicky správne. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 25 ods. 6 
Navrhujeme v druhej vete ustanovenia §25 ods. 6 nahradiť slovo vymeniť” slovami “poveriť buď inú” a nahradiť slovo “prípadne” vrátane čiarky pred ním spojkou “alebo”. 
Odôvodnenie: 
Zrozumiteľnosť textu. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 26 ods. 2 
V § 26 ods. 2 písm. a) navrhujeme vypustiť slová „vystavené pre prevádzkovateľa“ pre nadbytočnosť a nahradiť časť vety za slovami „podľa odseku 1“ slovami: „preukázať potrebný rozsah vedomostí dokladom o absolvovaní odborného školenia„ 
V § 26 ods. 2 písm. g) navrhujeme doplniť za slová „prípravu písomnej zmluvy“ slová: „so sprostredkovateľom“ z dôvodu spresnenia. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 27 ods. 5 
V § 27 ods. 5 navrhujeme upraviť znenie tretej vety nasledovne: „dotknutá osoba nemá toto právo iba v prípade, ak to ustanovuje osobitný zákon, ktorý obsahuje opatrenia na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, alebo ak v rámci predzmluvných vzťahov alebo počas existencie zmluvného vzťahu prevádzkovateľ vydal rozhodnutie, ktorým vyhovel požiadavke dotknutej osoby alebo vie preukázať, že dotknutej osobe počas trvania zmluvného vzťahu kedykoľvek umožnil vyjadriť názor na skutočnosti ovplyvňujúce uvedené rozhodnutie. 
Zjednodušenie a spresnenie formulácie. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 27 ods. 6 
V §27 ods. 6 písm. b) navrhujeme doplniť čiarku za slovo zápisnice 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 27 
V § 27 navrhujeme za odsek 5 zaradiť nový odsek s týmto znením vrátane poznámok pod čiarou: 

Prevádzkovateľ má právo odoprieť dotknutej osobe alebo jej zástupcovi prístup k osobným údajom, ktoré boli spracované alebo vznikli použitím psychodiagnostických metód alebo testov na účely podľa osobitného predpisu,x) s výnimkou ich výsledkov, ak by sprístupnením takto spracovaných osobných údajov došlo k sťaženiu alebo znemožneniu ďalšieho využitia psychodiagnostickej metódy alebo testu. 
Poznámka pod čiarou k odkazu x znie: 
x) § 130 až 135 zákona č. 245/2003 Z. z. o výchove vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov znení neskorších predpisov. 
Odôvodnenie: 
Doplnenie predmetného návrhu zákona predkladáme v súvislosti s riešením práva zákonného zástupcu dieťaťa ako aj osoby ním splnomocnenej nahliadať do dokumentácie dieťaťa, ktorú vedú školské zariadenia výchovného poradenstva a prevencie, vrátane psychodiagnostických testov a ďalších metodík používaných pri vykonaní diagnostickej činnosti a vyhotovovať fotokópie vyplnených psychodiagnostických testov. 
Účelom je: 
•zabezpečiť ochranu výlučných majetkových a osobnostných práv duševného vlastníctva autorov psychodiagnostických testov a metodík uplatňovaných v školských zariadeniach výchovného poradenstva a prevencie, ktoré nemôžu byť šírené a poskytované osobám, ktoré nemajú oprávnenie používať ich pri výkone svojich činností na základe príslušného vzdelania alebo certifikátu. 
•predísť sťaženiu alebo znemožneniu ďalšieho využitia psychodiagnostických testov alebo metodík uplatňovaných pri vykonávaní diagnostickej činnosti v školských zariadeniach výchovného poradenstva a prevencie, a to z dôvodu že ich kópie boli sprístupnené napr. Prevádzkovateľovi, zákonnému zástupcovi alebo osoby ním splnomocnenej. Pri oboznamovaní sa s jednotlivými položkami testov nepovolanými osobami môže dôjsť k situácii, že výsledky testovania osoby, ktorej budú jednotlivé položky v teste známe nebudú zodpovedať skutočnosti. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. V tejto súvislosti je však vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov štátnym orgánom potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 
Požiadavka na doplnenie nového odseku, je v súlade s vyššie uvedenými ustanoveniami vecou úpravy v osobitnom zákone, nie však v zákone o ochrane osobných údajov. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 30 ods. 5 
V § 30 ods. 5 navrhujeme preformulovať jeho text nasledovne: „ak ide o prenos osobných údajov o osobách v pracovnoprávnom vzťahu, štátnozamestnaneckom pomere, služobnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu, prevádzkovateľ je povinný prijať primerané záruky ochrany súkromia a ochrany osobných údajov podľa odseku 3. 
Odôvodenie 
Ako v prípade § 21 ods. 4. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 30 ods. 7 
V § 30 ods. 7 navrhujeme za posledné slovo „súhlas“ vložiť slová: „na ich použitie.“ 
Upresnenie textu. 
 	O 	N 	Navrhovaný text nie je v súlade s navrhovanou terminológiu v zákone a taktiež nie je navrhnutý v intenciách účelu a potrieb ustanovenia § 30 ods. 7.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 33 
V § 33 navrhujeme v písmene c) nahradiť slovo „osôb“ slovami „dotknutých osôb“ vypustiť za prvou čiarkou ustanovenia slová: “ktoré sú jej členmi“ , nahradiť spojku „a“ za slovami „ náboženskej spoločnosti“ čiarkou a nahradiť spojku „a“ za slovami „sú ich členmi“ čiarkou. 
Odôvodnenie. 
Lepšia zrozumiteľnosť textu. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

Slovo „osôb“ je v predmetnom ustanovení vhodnejšie použiť. Samozrejme, že aj tieto osoby sú dotknutými osobami v zmysle zákona, avšak na účely uvedené v predmetnom ustanovení, navrhovateľ považuje za vhodnejšie ponechať navrhnutú verziu. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 35 ods. 3 
V § 35 v odseku 3 navrhujeme za slovo „bezodkladne“ doplniť slovo „písomne“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že ide o plnenie povinnosti prevádzkovateľa a výkon štátneho dozoru, forma by nemala byť predmetom pochybností. 
 	O 	ČA 	Na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov, ustanovenie upravujúce postup pri registrácii bolo upravené, pričom subsidiárne sa aj na toto konanie zaviedol postup podľa zákona č 71/1967 Zb. o správnom konaní (Správny poriadok) v znení neskorších predpisov. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 35 ods. 5 
V § 35 ods. 5 navrhujeme pred slovo „oznámi“ vložiť slovo „písomne“. 
Odôvodnenie: 
Ako v prípade § 35 ods. 3. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 40 
V § 40 navrhujeme opraviť predložku „za“ na predložku „na“. 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 41 ods. 2 
V § 41 odsek 2 písm. g) nemá byť pred spojkou „a“ čiarka. 
Odôvodnenie: 
V danom výpočte má spojka „a“ priraďovací význam. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 43 ods. 2 
V § 43 odsek 2 písm. f) nemá byť pred spojkou a čiarka. 
Odôvodnenie: 
V danom výpočte má spojka „a“ priraďovací význam. 
 	O 	ČA 	Navrhovaný odsek bol vypustený. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 45 ods. 3 
V § 45 ods. 3 písm. b) je potrebné vypustiť čiarku. 
Odôvodnenie: 
V danom výpočte má spojka „a“ priraďovací význam. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 45 ods. 5 
V § 45 ods. 5 navrhujeme preformulovať jeho znenie nasledovne: 
„(5) Predmetom dozoru nad ochranou osobných údajov nie sú spory zo zmluvných alebo predzmluvných vzťahov medzi prevádzkovateľmi, sprostredkovateľmi, ich zástupcami, dotknutými osobami a tretími osobami, o ktorých konajú a rozhodujú súdy alebo iné orgány podľa osobitných predpisov. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie by malo zohľadniť všetky kategórie osôb, ktoré majú práva a povinnosti v oblasti ochrany osobných údajov podľa tohto zákona. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené v intenciách pripomienky za zachovania zmyslu a účelu predmetného odseku. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 46 ods. 3 
V § 46 ods. 3 navrhujeme vypustiť celý text za slovami „vysokoškolské vzdelanie“ a nahradiť ho slovami „minimálne II. stupňa aj odbornú prax v oblasti informatiky, bezpečnostných služieb alebo práva.“ 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu záruky odborného pôsobenia na čele úradu; zákon o vysokých školách rozlišuje tri stupne vysokoškolského vzdelania. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 46 ods. 4 
V § 46 ods. 4 navrhujeme vypustiť znenie vety za slovom „ čin“ a v druhej vete nahradiť slovo „výpis“ slovom „odpis“. 
Odôvodnenie: 
Na čele úradu by mala byť dôveryhodná osoba. Aj vedúci štátny zamestnanec, ktorého priamo riadi štatutárny orgán, má stanovené prísnejšie kritérium bezúhonnosti. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravujúce otázku bezúhonnosti a jej preukazovanie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 46 ods. 5 
V § 46 v odseku 5 navrhujeme nahradiť slová: „so štátnozamestnaneckým vzťahom, s pracovným vzťahom“ slovami: “štátnozamestnaneckým alebo služobným pomerom, pracovnoprávnym vzťahom” 
Odôvodnenie: 
Ako v prípade § 21 ods. 4. 
 	O 	A 	Odsek bol vypustený.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 46 ods. 6 
V § 46 ods. 6 navrhujeme nahradiť slová „pre konkrétny prípad“ správnom gramatickom tvare „v konkrétnom prípade“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 48 ods. 2 
V § 48 ods. 2 navrhujeme slová vysokoškolské vzdelanie“ nahradiť slovami „najmenej vysokoškolské vzdelanie II. stupňa“ a za slovo „informatiky“ doplniť čiarku a slovo „bezpečnostných služieb“ 
Odôvodnenie: 
Ako v prípade § 46 ods. 3 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 48 ods. 3 
V § 48 ods. 3 navrhujeme slová vysokoškolské vzdelanie“ nahradiť slovami „najmenej vysokoškolské vzdelanie II. stupňa“ a za slovo „informatiky“ doplniť čiarku a slovo „bezpečnostných služieb“ 
Odôvodnenie: 
Ako v prípade § 46 ods. 3 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 48 ods. 6 
V § 48 ods. 6 v písm. c) a v písm. d) navrhujeme nahradiť slovo „pracovnej“ slovom „služobnej“ 
Odôvodnenie. 
Vrchní inšpektori sú štátnymi zamestnancami a zákon č. 400/2009 z. Z. Používa pojem služobná disciplína. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 49 
V § 49 navrhujeme nahradiť slová „pre konkrétny prípad“ správnom gramatickom tvare „v konkrétnom prípade“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 50 ods. 4 
V § 50 ods. 4 navrhujeme uviesť slovné spojenie „podstatné sťaženie“ do správneho gramatického tvaru: „podstatnému sťaženiu“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 52 ods. 1 
V § 52 ods. 1 navrhujeme nahradiť slovo “vie” slovami: “sa dozvedel”. 
Gramatická a logická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 52 ods. 2 
V § 52 ods. 2 navrhujeme nahradiť slová“ také úkony, ktoré nedovoľujú odklad“ slovami „neodkladné úkony“. 
Odôvodnenie: 
Zjednodušenie formulácie. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené bežne používaným spôsobom „také úkony, ktoré neznesú odklad“. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 52 ods. 4 
V § 52 ods. 4 navrhujeme slovo “nepredpojatosti” nahradiť slvom “predpojatosti”. 
Odôvodnenie: 
Konanie môže byť len o tom čo je a nemá byť, nie o tom čo nie je. Dokazuje sa predpojatosť, ktorú niekto namieta alebo o nej niekto vie, alebo má o nej podozrenie. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravené a slovo“ predpojatosť“ bolo nahradené slovom „zaujatosť“ v príslušnom gramatickom tvare. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 53 písm. j) 
V 53 písm. j) navrhujeme uviesť slová „pre konkrétny prípad“ v správnom gramatickom tvare „v konkrétnom prípade“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo vypustené z dôvodu duplicitnej úpravy v prvej hlave tretej časti zákona.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 55 
V § 55 navrhujeme v písmene b) nahradiť výraz „s oprávneniami“ na „s jeho oprávneniami“. 
Ďalej v písmene c) výraz „sa predvolanie úradu“ na: „sa na predvolanie úradu“ 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K 58 ods. 2 
V § 58 ods. 2 vypustiť v texte pod písmenom i) spojku „a“ a v texte pod písmenom j) nahradiť čiarku spojkou „a“. 
Odôvodnenie: 
Gramatická pripomienka, spojka je priraďovacia. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 58 ods. 5 
V § 58 ods. 5 navrhujeme preformulovať jeho znenie nasledovne: 
“Ak sú proti kontrolným zisteniam podané námietky podľa odseku 2, alebo vyšli najavo nové skutočnosti, ktoré v čase oboznamovania s protokolom neboli známe, kontrolný orgán posúdi ich obsah z hľadiska ich opodstatnenosti v lehote 15 dní odo dňa doručenia námietok a vypracuje o nich dodatok, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou protokolu. Kontrolný orgán je povinný v protokole uviesť dôvody , pre ktoré prípadné námietky kontrolovaného subjektu neakceptoval. Pri vypracovaní protokolu sa postupuje primerane podľa odseku 3.“ 
Odôvodnenie: 
Zrozumiteľnosť. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené v intenciách vznesenej pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 58 ods. 8 
V § 58 ods. 8 navrhujeme zmeniť znenie druhej vety ustanovenia nasledovne: 
“ak kontrolovaná osoba odmietne podpísať zápisnicu o prerokovaní protokolu, kontrola sa považuje za skončenú dňom odmietnutia, o čom kontrolný orgán vyhotoví v zápisnici záznam.” 
Odôvodnenie: 
Lepšia zrozumiteľnosť. Štylistická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 59 ods. 1 
V poznámke pod čiarou č. 36 navrhujeme doplniť celý názov zákona , nakoľko sa uvádza prvý krát. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 60 
V § 60 navrhujeme za slovo „neverejné“ dať bodkočiarku a pokračovať nasledovne: „ustanovenie § 69 tým nie je dotknuté.“ 
Odôvodnenie: 
Štylistická pripomienka 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 61 ods. 3 
V § 61 ods. 3 v texte pod písmenom b) navrhujeme zmeniť jeho znenie nasledovne: „ „vo veci, ktorej sa návrh týka, koná orgán činný v trestnom konaní alebo súd,“ 
Odôvodnenie: 
Upresnenie formulácie vzhľadom na trestné konanie. 
 	O 	N 	Na konanie podľa tohto zákona sa subsidiárne vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Návrh zákona v ustanovení § 61 ods. 3 vymenúva na účely tohto konania ďalšie prípady než tie, ktoré sú upravené priamo v Správnom poriadku, ktoré je z hľadiska špecifickej hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov potrebné zadefinovať za účelom odloženia a zastavenia konania. Navrhovaná pripomienka je upravená v Správnom poriadku.  	
MŠVVaŠ SR 	K § 61 ods. 6 
V § 61 ods. 6 v texte pod písmenom b) navrhujeme zmeniť jeho znenie nasledovne: „ „vo veci, ktorej sa podnet týka, koná orgán činný v trestnom konaní alebo súd,“ 
Odôvodnenie: 
Upresnenie formulácie vzhľadom na trestné konanie. 
 	O 	N 	Na konanie podľa tohto zákona sa subsidiárne vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok). Návrh zákona v ustanovení § 61 ods. 3 vymenúva na účely tohto konania ďalšie prípady než tie, ktoré sú upravené priamo v Správnom poriadku, ktoré je z hľadiska špecifickej hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov potrebné zadefinovať za účelom odloženia a zastavenia konania. Navrhovaná pripomienka je upravená v Správnom poriadku. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 63 ods. 2 
V § 63 ods. 2 písm. b) navrhujeme doplniť za slovo „spracúvanie“ slovo: „spôsobom“. 
Ďalej v texte pod písm. d) navrhujeme doplniť za slovo „zodpovedajúce“ slovo „určenému“. 
Odôvodnenie: 
Upresnenie. 
 	O 	N 	Návrh na doplnenie písmena b) nie je z jazykového hľadiska vhodné použiť; jeho zapracovaním by sa zároveň zmenil význam predmetného písmena, nakoľko úrad zakáže spracúvanie, ktoré prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ nevykonáva v súlade s ustanoveniami tohto zákona. 
Návrh zákona vo svojich ustanovenia používa termín „spôsob spracúvania“, nie „určený spôsob spracúvania“. Predkladateľ je názoru ponechať navrhované znenie. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 66 ods. 1,3,4 a 5 
V § 66 ods. 1, 3, 4 a 5 navrhujeme všade vypustiť slovné spojenie „alebo niektoré povinnosti“ pre nadbytočnosť.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 68 ods. 4 
V 68 ods. 4 navrhujem pred slovo „počet“ doplniť predložku „na“. 
Odôvodnenie: 
Zrozumiteľnosť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 75 ods. 2, 3,4  
V § 75 ods. 2, 3 a 4 navrhujeme nahradiť časť vety za bodkočiarkou nasledovne: „dĺžka jeho funkčného obdobia zostáva zachovaná. 
Odôvodnenie: 
Štylistická pripomienka. 
 	O 	N 	Predkladateľ je názoru, že návrh je v tomto smere vhodne naformulovaný a nie je potrebné ho štylisticky meniť 	
MŠVVaŠ SR 	K § 76 ods. 1 
V § 76 ods. 1 navrhujeme preformulovať test ustanovenia nasledovne: „Prevádzkovateľ uvedie do súladu s týmto zákonom do troch mesiacov odo dňa jeho účinnosti všetky informačné systémy, v ktorých ku dňu účinnosti tohto zákona spracúva osobné údaje.”. 
Odôvodnenie: 
Slovo fungujúci nie je na účely tohto zákona definované, je nepresné. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

Lehota na zosúladenie je na základe ďalších pripomienkujúcich subjektov predĺžená. 
 	
MŠVVaŠ SR 	K § 76 ods. 5 a ods. 6 
V § 76 ods. 5 a odsek 6 navrhujeme zmeniť slovosled vo vete tak, že časť vety: „ak to zákon vyžaduje“ sa presunie na koniec celej vety. 
Odôvodnenie: 
Štylistická pripomienka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MŠVVaŠ SR 	K § 77 
V § 77 navrhujeme za predložku „do“ slovo vložiť „ nadobudnutia“. 
Odôvodnenie: 
Upresnenie 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MZ SR 	k Čl. I § 4 ods. 11 písm. d) 
odporúčame zmeniť celé znenie predmetného ustanovenia 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti nemôžeme so 100% istotou povedať, že niektorá z uvedených metód je jednoznačná v súvislosti s identifikáciou jedinca. Systémy, ktoré využívajú prevádzkovatelia informačných systémov v súčasnosti sú do istej miery chybové pri zbieraní biometrických údajov a teda nie je možné splniť uvedené znenie. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravené. 	
MZ SR 	k Čl. I § 6 ods. 2 písm. g) 
nesúhlasíme so znením textu „doby nie dlhšej, ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania“ a žiadame presnejšie vymedzenie doby 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena znenia z dôvodu praktických potrieb pri procese verejného obstarávania navrhujeme spresniť pojem „bezodkladne“ o konkrétny údaj má zamedziť svojvoľnému výkladu. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 6 ods. 2 upravuje základné povinnosti prevádzkovateľa, ktoré sú v ďalších ustanoveniach bližšie špecifikované. Jednou z hlavných filozofií súčasne platnej právnej úpravy, ako aj navrhovanej úpravy, ktorá vychádza zo smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, je spracúvanie osobných údajov v nevyhnutnom rozsahu na presne vymedzený alebo ustanovený účel, pričom po splnení účelu je prevádzkovateľ povinný bezodkladne zabezpečiť likvidáciu osobných údajov.  	
MZ SR 	k Čl. I § 6 ods. 2 písm. f) 
žiadame slovo „bezodkladne“ nahradiť slovami „bez zbytočného odkladu“. 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická úprava za účelom ustálenia pojmov 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MZ SR 	k Čl. I § 8 ods. 9  
žiadame vypustiť slová „6 až 8“ 

Odôvodnenie: 
V predmetných odsekoch ustanovenia § 8 sú exaktne definované povinnosti sprostredkovateľa, čím sa odkaz stáva neadekvátnym, taktiež odkazmi na celé znenia ustanovení predmetného zákona má za následok to, že sa tento návrh zákona stáva neprehľadným a v mnohých prípadoch sa ustanovenia v citovanom zákone dostávajú do rozporu s inými ustanoveniami cit. zákona. 

Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
MZ SR 	k Čl. I § 10  
odporúčame prepracovať znenie ustanovenia 

Odôvodnenie: 
- Malo by byť stanovené pri získavaní osobných údajov, že údaje sa môžu zapisovať v papierovej forme napr. iba na formuláre, ktoré sú súčasťou informačného systému, aby neprichádzalo k tej skutočnosti, že údaje sa zapisujú na rôzne „pomocné papiere“, z ktorých sa potom prepisujú do informačných systémov a „pomocné papiere“ s osobnými údajmi sa nezlikvidujú. 
- Zakotviť, aby pri podpise súhlasu so spracovaním údajov v zmluvách, všeobecných podmienkach k zmluvám a pod., bola vyznačená možnosť voľby „súhlas so spracovaním“ aj „odmietnuť“. 
- Zákon by mal riešiť problematiku používania kamier a záznamov všeobecne a nie iba vo verejne prístupných priestoroch. Napr. aj kamerami sa získavajú biometrické údaje. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Vo všeobecnosti platí, že spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon , prípadne ak je splnená podmienka v § 7 odsek 4 súčasne platného zákona alebo § 10 ods. 3 navrhovaného zákona. V tejto súvislosti je však vo vzťahu k spracúvaniu osobných údajov štátnym orgánom potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 

Namietané získavanie osobných údajov len prostredníctvom vymedzených formulárov je otázkou internej úpravy u samotného prevádzkovateľa, ktorý je povinný spracúvanie zabezpečiť tak, aby bolo vykonávané v intenciách ustanovení tohto zákona. Spôsob, aký prevádzkovateľ zvolí musí korešpondovať aj s bezpečnostnými opatreniami, ktoré je prevádzkovateľ povinný na ochranu osobných údajov prijať. 

Otázka vyjadrovania „súhlasu“ a „odmietnutia“ so spracúvaním osobných údajov napr. v zmluvách vychádza z nesprávneho výkladu a aplikácie zákona. Na spracúvanie osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na plnenie zmluvy sa súhlas dotknutej osoby nevyžaduje, to znamená, že zmluva by nemala obsahovať ustanovenie, ktorým zmluvné strany súhlasia so spracúvaním osobných údajov. 

Vychádzajúc z vyššie uvedenej zásady, podľa ktorej zákon o ochrane osobných údajov je zákonom všeobecným, otázka úpravy monitorovania priestorov, ktoré nie sú prístupné verejnosti je vecou, ktorá by mala byť riešená v osobitných predpisov na konkrétny účel, a to v intenciách § 10 ods. 2 návrhu zákona. 

MZ SR 	k Čl. I § 12 ods. 2 
navrhujeme vymedziť osoby, oprávnené na získanie súhlasu a taktiež stanoviť osoby, ktoré sú povinné znášať náklady. 

Odôvodnenie: 
V predmetnom ustanovení nie je určené, kto má súhlas získať a hlavne na koho náklady. Súhlas môže získať iba prevádzkovateľ informačného systému, ak ma adresy dotknutých osôb, ale náklady na získanie súhlasu by mal hradiť žiadateľ nakoľko, v niektorých prípadoch sa jedná o vysoké čiastky. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie korešponduje s ustanovením § 7 ods. 5 súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Podľa uvedeného ustanovenia, osobné údaje dotknutej osoby možno poskytnúť z informačného systému inej osobe len na základe písomného súhlasu s takýmto poskytnutím, a to za predpokladu, že zákon takýto písomný súhlas vyžaduje. Prevádzkovateľ je oprávnený písomný doklad o danom súhlase nahradiť svojim písomným vyhlásením o udelení súhlasu, ak vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný. 

MZ SR 	k Čl. I § 12 ods. 3 
navrhujeme prepracovať predmetné ustanovenie, vzhľadom k zneniu § 8 ods. 9. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie je v rozpore s ustanovením § 8 ods. 9, nakoľko sa jedná o právo prevádzkovateľa nie o jeho povinnosť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MZ SR 	k Čl. I § 13 ods. 3 poznámka pod čiarou č. 12 
žiadame v poznámke pod čiarou č. 12 vložiť za slovo „Napríklad“ slová „§ 33 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov,“ 

Odôvodnenie: 
K problematike psychickej spôsobilosti fyzickej osoby v zdraví a chorobe alebo jej psychickej pracovnej spôsobilosti sa môže vyjadrovať len ten psychológ, ktorý spĺňa odbornú spôsobilosť na výkon zdravotníckeho povolania podľa zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
MZ SR 	k Čl. I § 14 ods. 1 písm. b 
žiadame v § 14 ods. 1 písm. b) doplniť za slovo“ zákon“ odkaz na „§ 44 zákona č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov“. 

Odôvodnenie: 
Ministerstvo zdravotníctva SR v rámci plnenia svojich úloh, ktorými sú hlavne: vypracovanie návrhov zásadných smerov a priorít rozvoja štátnej zdravotnej politiky, odborné usmerňovanie poskytovania zdravotnej starostlivosti, riadenie celoštátnych programov zameraných na ochranu, zachovanie a navrátenie zdravia zabezpečovanie koordinácie poskytovania zdravotnej starostlivosti s inými ústrednými orgánmi štátnej správy, zabezpečovanie medzinárodnej spolupráce na úseku poskytovania zdravotnej starostlivosti, potrebuje sledovať výskyt, prevalenciu a rizikové faktory vybraných ochorení na príslušnom území, s čím sa viaže aj spracovanie osobných údajov prijímateľov, teda pacientov ako osôb a vedenie vybraných registrov prostredníctvom NCZI. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov- 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona poskytuje demonštratívny výpočet osobitných zákonov v ustanovení § 10 ods. 2, v ktorom upravuje náležitosti kladené na takýto osobitný zákon. V ďalších ustanoveniach už návrh zákona používa termín „osobitný zákon“ bez uvedenia príkladmého výpočtu. Zmysel pripomienky je zároveň obsiahnutý už v § 14 ods. 1 písm. f) návrhu zákona. 

MZ SR 	k Čl. I § 20 ods. 2 
v § 20 ods. 2 žiadame nahradiť slovo „so“ písmenom „s“ a zároveň vypustiť slová „základnými pravidlami bezpečnosti informačného systému vydanými“. 

Odôvodnenie: 
Znenie „pravidlá bezpečnosti informačného systému“ sa v súčasnej dobe už nepoužívajú, toto znenie nahradila formulácia „bezpečnostné štandardy“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MZ SR 	k Čl. I § 21 ods. 3 písm. f) 
žiadame vypustiť písm. f) 

Odôvodnenie: 
Zaradenie dňa, odkedy osoba prestala byť oprávnenou osobou do náležitostí záznamu o poučení bude znamenať v súčinnosti s ustanovením § 21 ods. 4 problémy v praxi, hlavne u veľkých prevádzkovateľov zdravotníckych zariadení. 
 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovania zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 
Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činností s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Uvedené sa vzťahuje aj na ukončenie poučenia oprávnenej osoby podľa navrhovaného odseku. 
Úprava odseku 4 pamätá na situáciu, kedy počas plnenia úloh zo strany oprávnenej osoby dôjde počas spracúvania osobných údajov k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie alebo zmene podmienok pri spracúvaní osobných údajov. V takom prípade je žiaduce, aby prevádzkovateľ opätovne poučil oprávnenú osobu o jej nových právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie. Požiadavka na zavedenie opätovného poučenia oprávnenej osoby, ak dôjde k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie, alebo sa podstatne zmenia podmienky spracúvania osobných údajov, je v aplikačnej praxi opodstatnená. 
Z hľadiska doterajšej praxe je predkladateľ toho názoru, že navrhnutým ustanovením , vrátane písm. f) dôjde k dosiahnutiu právnej istoty. 

MZ SR 	k Čl. I § 23 ods. 2 
navrhujeme hranicu „20“ oprávnených osôb zmeniť na „5“ oprávnených osôb 

Odôvodnenie: 
Hranica 20 oprávnených osôb je príliš vysoká a u prevádzkovateľov zdravotníckych zariadení, ktorí majú menej ako 20 oprávnených osôb môže dôjsť z toho titulu k zníženiu úrovne ochrany spracúvaných osobných údajov. 
 	O 	N 	Návrhom zákona sa navrhuje zmena kategórie zamestnávaných „osôb“, a to zo všetkých zamestnaných osôb u prevádzkovateľa na osoby oprávnené možno považovať za významnú zmenu. Podľa doterajšej právnej úpravy bol prevádzkovateľ povinný poveriť zodpovednú osobu vždy vtedy, keď zamestnával viac ako päť osôb. Častou otázkou v praxi bolo, koho a kedy treba považovať za zamestnanca na účely tohto zákona a ako postupovať, keď dochádza k častej oscilácii zamestnancov okolo počtu päť zamestnancov. Z tohto dôvodu, predkladateľ pristúpil k navrhovanej zmene, ktorá poskytne potrebnú právnu istotu a zároveň zohľadní aj požiadavku vyplývajúcu z uznesenia vlády Slovenskej republiky zo 6. júla 2011 č. 486 k návrhu politiky vlády SR na zlepšenie podnikateľského prostredia v SR, čo sa týka počtu oprávnených osôb, ktorý predstavuje základné kritérium pre poverenie zodpovednej osoby. 

MZ SR 	k Čl. I § 23 ods. 10 písm. a) 
žiadame vypustiť slová „rodné číslo“ 

Odôvodnenie: 
Domnievame sa, že rodné číslo na žiadosti o absolvovanie skúšky zodpovednej osoby je vyžadované nad rámec spracovania žiadosti na skúšku aj v zmysle predmetného zákona. Použitie rodného čísla nie je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania podľa ustanovenia § 13 ods. 2. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravené. 

MZ SR 	k Čl. I § 23 ods. 12 
odporúčame stanoviť minimálnu hranicu pred uplynutím lehoty platnosti potvrdenia o absolvovaní skúšky 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme aby zodpovedná osoba mala zákonom uloženú povinnosť, podať žiadosť o vydanie nového potvrdenia. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, kde došlo k vypusteniu sedemročnej lehoty a zmene podmienok pri podávaní novej žiadosti. 

MZ SR 	k Čl. I § 25 ods. 1 
žiadame vypustiť prvú vetu 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie v tomto znení nepriamo odporuje ustanoveniu § 24 ods. 1, prevádzkovateľ nemôže konať tak, aby zodpovednej osobe spôsobilo jeho konanie ujmu. 
 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 
Je však na rozhodnutí prevádzkovateľa, ktorú osobu si zvolí ako zodpovednú osobu. V procese spracúvania osobných údajov však môžu nastať rôzne situácie (ak si napr. plnohodnotne neplní svoje povinnosti), na základe čoho by mala byť prevádzkovateľovi v záujme ochrany jeho práv a právom chránených záujmov daná možnosť odvolať poverenie zodpovednej osoby. 

MZ SR 	k Čl. I § 25 ods. 6 
žiadame upraviť poslednú vetu 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie v tomto znení sa aj v súvislosti s ustanovením § 8 ods. 9 dostáva do rozporu s ustanoveniami § 23 ods. 3 a § 33. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov.  	
MZ SR 	k Čl. I § 26 ods. 2 písm. e) a i) 
žiadame precizovať povinnosti zodpovednej osoby sprostredkovateľa 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie v tomto znení sa aj v súvislosti s ustanovením § 8 ods. 9 dostáva do rozporu s niektorými ustanoveniami predmetného návrhu zákona. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 8 vymedzuje, ktoré povinnosti prevádzkovateľa sa vzťahujú na sprostredkovateľa (ods. 9), a ktoré povinnosti je prevádzkovateľ oprávnený zmluvou preniesť na sprostredkovateľa (ods. 10). Namietané ustanovenie § 26 je obsiahnuté v ods. 10, to znamená v oprávnení prevádzkovateľa preniesť plnenie tejto povinnosti na sprostredkovateľa v rozsahu, ktorý si upravia v zmluve. 

MZ SR 	k Čl. I § 29 
žiadame zosúladiť ustanovenie s dôvodovou správou 

Odôvodnenie: 
V osobitnej časti dôvodovej správy sa pri bode k § 27 spomínajú ustanovenia § 27 ods. 4 a § 27 ods. 5 súvisiace s ustanovením § 29 o oznámení obmedzenia práv dotknutej osoby. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa upravená.  	
MZ SR 	k Čl. I § 33 písm. a) 
žiadame zosúladiť znenie navrhovaného ustanovenia, nakoľko sa v § 33 písm. a) odkazuje na § 36 ods. 2 (osobitná registrácia), ktorý sa však v ustanovení § 36 nenachádza. 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická pripomienka, precizovanie textu. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 	
MZ SR 	k Čl. I § 41 ods. 1 
žiadame slová „§ 36 ods. 2“ nahradiť slovami „§ 37 ods. 2“ 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická úprava 
 	O 	N 	Slová „§ 36 ods. 2“ boli nahradené slovami „§ 37 ods. 1“. Navrhnutý odkaz na „§ 37 ods. 2“ nie je správny.  	
MZ SR 	k Čl. I § 46 ods. 3 
žiadame stanoviť viacero kritérií voľby predsedu úradu. 

Odôvodnenie: 
V predmetnom návrhu absentujú bližšie kritéria týkajúce sa voľby predsedu úradu v porovnaní so súčasným znením zákona a taktiež v porovnaní s kritériami voľby vrchného inšpektora a inšpektora úradu. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie §46 upravuje postavenie a podmienky kladené na vymenovanie a odvolanie predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. V tomto nie je žiaduce, aby na predsedu úradu boli kladené ešte aj nároky na vek a odbornú prax. Navrhovaná úprava je vo vzťahu k predpokladom na vymenovanie do funkcie predsedu úradu postačujúca a bežne zaužívaná v rámci verejnej správy. Inšpektori úradu majú však v zmysle návrhu zákona iné postavenie a plnia iné úlohy ako predseda úradu, na základe čoho sa na nich vzťahujú aj prísnejšie kritéria z hľadiska veku a praxe. 

MZ SR 	k Čl. I § 54 písm. f) 
navrhujeme vypustiť písm. f) a zároveň ho doplniť k § 53 povinnostiam kontrolného úradu 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická úprava 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
MZ SR 	k osobitnej časti Dôvodovej správy § 30 
žiadame slová „Ustanovenie odseku 3 písmeno a) až f)“ nahradiť slovami „Ustanovenie odseku 4 písmeno a) až f)“ a zároveň slová „postupovať podľa odseku 2“ nahradiť slovami „postupovať podľa odseku 3“. 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická úprava 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa upravená. 	
MZ SR 	k osobitnej časti Dôvodovej správy § 31 
žiadame slová „navrhované znenie § 23“ nahradiť slovami „navrhované znenie § 31“. 

Odôvodnenie: 
legislatívno-technická úprava 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa upravená. 	
MZ SR 	Všeobecná pripomienka k návrhu zákona 
Navrhovaný zákon sa všeobecne nevenuje v dostačujúcej miere elektronizácií, novým technologickým trendom a bezpečnostným rizikám pri získavaní a spracúvaní osobných údajov v nových informačných a komunikačných technológiách: 

- nerieši v dostačujúcej miere používanie elektronických identít a identifikovanie sa cez elektronické identifikačné prostriedky, resp. ich podmieňuje preukázateľným súhlasom, čim ich prakticky znemožňuje používať. Už poskytnutie elektronického identifikačného prostriedku by malo byť súhlasom. 
- nerieši v dostačujúcej miere vyslovenie súhlasu so spracovaním osobných údajov na web stránke cez internet. 
- nerieši v dostačujúcej miere iné, ako poštové formy priameho marketingu, napr. cez telefón, cez SMS, cez e-mail, tým aj získavanie telefónnych čísiel a e-mailových adries. 

Zverejnenie akýchkoľvek osobných údajov na internetovej web stránke je prenos do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov. 

Táto pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Predkladateľ je povinný rešpektovať transpozíciu pomerne starej smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, čo nemusí v každom smere korešpondovať s rýchlym technologickým vývojom. Návrh zákona však nebráni využívaniu napr. elektronických identifikačných prostriedkov, rovnako to platí aj pre získavanie súhlasu dotknutej osoby cez internet. Elektronické formy priameho marketingu zákon nerozširuje z toho dôvodu, nakoľko jeho obsah úzko súvisí so zákonom č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, ktorý okrem iného upravuje aj otázku spamu, resp. nevyžiadanej pošty a úpravu marketingu v rámci elektronickej komunikácie patriaceho do gescie Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 
Niektoré parciálne veci, ktoré boli predmetom vznesenej pripomienky chce Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky realizovať formou metodických pokynov a usmernení vydávaných podľa návrhu tohto zákona. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
MZ SR 	k celému návrhu zákona  
žiadame o predloženie vykonávacích predpisov 

Odôvodnenie: 
Podľa čl. 18 ods. 2 písm. g) Legislatívnych pravidiel vlády SR je súčasťou materiál, o ktorom bude rokovať vláda SR aj „návrh vykonávacieho predpisu, ak návrh zákona obsahuje splnomocnenie na vydanie vykonávacieho predpisu a tento vykonávací predpis má nadobudnúť účinnosť súčasne so zákonom“. Vzhľadom na to, že predkladaný návrh zákona obsahuje splnomocňovacie ustanovenia na vydanie vykonávacích predpisov (§ 20 ods. 3, § 23 ods. 14, § 24 ods. 4, § 34 ods. 2, § 35 ods. 2, § 37 ods. 2, § 38 ods. 3, § 39 ods. 1 a 2, § 42 ods. 1), ktoré musia nadobudnúť účinnosť spolu s predkladaným návrhom zákona, požadujeme, aby predkladateľ predložil vykonávacie predpisy, ktoré sú potrebné na vykonanie navrhovaného zákona. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Vykonávacie predpisy boli doplnené.  	
ÚV SR 	vlastnému materiálu 
str. 5, § 6 ods. 4 prvá veta: vypustiť slovo „alebo“ a za slovo „štatistiky“ doplniť slová „alebo na účely evidencie podľa osobitného zákona“ s odkazom na poznámku pod čiarou v nasledovnom znení „napríklad § 10 zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach“ 

Odôvodnenie: Podľa § 10 zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach sú orgány verejnej správy povinné viesť centrálnu evidenciu sťažností oddelene od evidencie ostatných písomností. Predmetná evidencia musí o. i. obsahovať aj meno, priezvisko a adresu trvalého pobytu alebo prechodného pobytu sťažovateľa. 
V zmysle § 10 ods. 3 písm. d) predloženého návrhu zákona o ochrane osobných údajov sú uvedené údaje osobnými údajmi spracovávanými bez súhlasu dotknutej osoby pre potreby evidencie. Spracúvanie týchto údajov aj po dosiahnutí pôvodného účelu spracovania (vybavenie sťažnosti) vyplýva z potreby vybavovania podaní, ktoré sú sťažnosťami podľa § 21 alebo § 22 zákona o sťažnostiach, pričom sťažovatelia ich predmet neoznačujú vždy rovnako a tak jediným údajom na vyhľadávanie v evidencii sťažností sú uvedené osobné údaje. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 

Účelom spracúvania osobných údajov podľa legálnej definície je potrebné rozumieť vopred jednoznačne vymedzený alebo ustanovený zámer spracúvania osobných údajov, ktorý sa viaže na určitú činnosť. Účel spracúvania osobných údajov v informačnom systéme sťažností podľa osobitného zákona nekončí jednorazovým záznamom. Z uvedenej definície nevyplýva naviazanosť na jednorazový úkon a kontinuálna činnosť tak ako je zadefinovaná v osobitnom predpise; bude považovaná za legitímny účel aj v zmysle novej právnej úpravy. 

Navrhovaná právna úprava nebráni potrebe pripomienkujúceho subjekt viesť evidenciu podľa zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach. Uchovávanie požadovaných údajov sa však dotýka iných ustanovení, nie § 6 ods. 4. Platí zásada, že prevádzkovateľ je po splnení účelu spracúvania povinný bezodkladne zabezpečiť likvidáciu osobných údajov. To neplatí, ak osobné údaje sú súčasťou registratúrneho záznamu, kde prevádzkovateľ zabezpečí likvidáciu registratúrneho záznamu v súlade so zákonom č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Výnimku z povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov po skončení účelu spracúvania upravuje spomínané ustanovenie § 6 ods. 4 v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na historický výskum, vedecký výskum a vývoj alebo na účely štátnej štatistiky za podmienok ustanovených v predmetnom odseku. 
Vedenie evidencie sťažností a dobu jej uchovávania je potrebné vykladať v intenciách osobitných predpisov, a to zákona č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach a zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

ÚV SR 	vlastnému materiálu 
str. 23, § 27 ods. 1 v písm. a): vypustiť odvolávku na ods. 4 písm. b) a nahradiť správnou odvolávkou 

Odôvodnenie: v predmetnom odseku 4 neexistuje členenie na písm. a), b).... 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ÚV SR 	vlastnému materiálu 
str. 27, § 33 písm. a): vypustiť text „ podľa § 36 ods. 2“ a nahradiť správnym ustanovením zákona 

Odôvodnenie: § 36 nemá členenie na odseky 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ÚV SR 	vlastnému materiálu 
str. 36, § 48 ods. 6 písm. c): opraviť vetu nasledovne „ opakovane neplní úlohy“ 
str. 44, § 64 ods. 2: opraviť vetu nasledovne „odo dňa jeho doručenia“ 
str. 44, § 66 ods. 2: upraviť prvú vetu nasledovne „uložiť pokutu od 330 eur 
do 33 000 eur “ 
str. 44, § 66 ods. 4 písm. b) a c): upraviť vetu nasledovne „pri spracúvaní osobných údajov nesplnil“ 
str. 45, § 66 ods. 5: upraviť prvú vetu nasledovne „uložiť pokutu od 330 eur 
do 33 000 eur “ 
str. 46, § 66 ods. 7: upraviť vetu nasledovne „ uložiť pokutu do od 150 eur“ 

Odôvodnenie: gramatická úprava textu 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §19 ods.4 - slová „podľa odseku 1 alebo 2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa odseku 1 alebo odseku 2“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §25 ods.1 a §26 ods.3 – slová „§23 ods.5 alebo 6“ odporúčame nahradiť slovami „§23 ods.5 alebo ods.6“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §27 ods.1 písm. a) – slová „bod 2 až 6“ odporúčame nahradiť slovami „druhý až šiesty bod“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §30 ods.1 – slová „podľa §15 ods.1 alebo 2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §15 ods.1 alebo ods.2“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §56 písm. e) – slová „§54 a §55“ odporúčame nahradiť slovami §54 a 55“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.1 písm. a) – slová „§5,§6 a §7“ odporúčame nahradiť slovami „§5,6 a 7“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.1 písm. b) – slová „§8 ods.1 až 5 a ods.7“ odporúčame nahradiť slovami „§8 ods.1 až 5 a 7“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.1 písm. c) – slová „§36, §37, §38 ods.4 a 5 druhá veta“ odporúčame nahradiť slovami „§36, 37, §38 ods.4 a ods.5 druhá veta“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.2 a 5 – slová „od 330 eur 33 000 eur“ odporúčame nahradiť slovami „od 330 eur do 33 000 eur“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.3 písm. a) – slová „§9, §10, §11, §12, a §15“ odporúčame nahradiť slovami „§9, 10, 11, 12 a 15“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.3 písm. b) – slová „§13 a §14“ odporúčame nahradiť slovami „§13 a 14“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §66 ods.5 písm. c) – slová „§27 a §28“ odporúčame nahradiť slovami „§27 a 28“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K §70 – slová „§30 až 40 a §50 až 69“ odporúčame nahradiť slovami „§30 až 40 a 50 až 69“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
V dopĺňanej časti odporúčame nad slová „OCHRANA OSOBNÝCH ÚDAJOV“ umiestniť slová „XXII. časť“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
Poslednú samostatnú vetu odporúčame upraviť „Doterajšie písmená l) a m) sa označujú ako písmená m) a n)“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ÚGKK SR 	K § 4 ods. 11 písm. a)  
Na účely tohto zákona je v návrhu vymedzený pojem „účel spracovania osobných údajov“, s ktorým zákon spája v niekoľkých častiach aj určité následky najmä likvidáciu osobných údajov, ak pominul účel ich spracovania. Tento pojem z pohľadu rezortu geodézie, kartografie a katastra predstavuje nepretržitý proces, ktorý sa nekončí jednorázovým zápisom do informačného systému katastra nehnuteľnosti, ale pre činnosti a poslanie správ katastra, ktoré sú stanovené zákonom, je nevyhnutné vymedziť tento pojem v takom rozsahu resp. spájať s ním také následky, ktoré reflektujú túto požiadavku a neznamenajú nevyhnutne povinnosť osobné údaje likvidovať alebo blokovať. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom pojmu „účel spracúvania osobných údajov“ a súvisiacou úpravou. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Účelom spracúvania osobných údajov podľa legálnej definície je potrebné rozumieť vopred jednoznačne vymedzený alebo ustanovený zámer spracúvania osobných údajov, ktorý sa viaže na určitú činnosť. Účel spracúvania osobných údajov v informačnom systéme katastra nehnuteľností nekončí jednorazovým zápisom. Kataster v zmysle § 2 zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov slúži aj ako informačný systém, najmä na ochranu práv k nehnuteľnostiam, na daňové účely a poplatkové účely, na oceňovanie nehnuteľností, najmä pozemkov, na ochranu poľnohospodárskeho pôdneho fondu a lesného pôdneho fondu, na tvorbu a ochranu životného prostredia, na ochranu nerastného bohatstva, na ochranu národných kultúrnych pamiatok a ostatných kultúrnych pamiatok, ako aj chránených území a prírodných výtvorov a na budovanie ďalších informačných systémov o nehnuteľnostiach. 
Z uvedenej definície nevyplýva naviazanosť na jednorazový úkon a kontinuálna činnosť tak ako je zadefinovaná v osobitnom predpise; bude považovaná za legitímny účel aj v zmysle novej právnej úpravy. 
 	
ÚGKK SR 	K § 6 ods. 2 písm. f)  
Správa katastra je v rámci konania o registri obnovenej evidencie niektorých pozemkov a právnych vzťahov k nim podľa zákona č. 180/1995 Z. z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom v znení neskorších predpisov povinná spracúvať aj osobné údaje neúplné. Rovnako je správa katastra podľa citovaného zákona povinná uchovávať údaje o neznámych vlastníkoch na listoch vlastníctva. Neznámy vlastníci sú osoby, o ktorých sa v informačnom systéme katastra nehnuteľnosti nevedú úplne osobné údaje. Absencia týchto údajov je následne zákonným dôvodom na zápis správcu Slovenský pozemkový fond do informačného systému katastra nehnuteľnosti, čím sa zabezpečuje ústavné právo vlastniť majetok v prípade, že vlastník alebo jeho právny nástupcovia neskôr požiadajú o vydanie predmetnej nehnuteľnosti do ich vlastníctva. 
Z tohto dôvodu navrhujeme v § 6 ods. 2 písm. f) na konci pripojiť bodkočiarku a tieto slová „ ak osobitný zákon neustanovuje inak.“ 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Povinnosť prevádzkovateľa spracúvať len správne, úplné a podľa potreby aktualizované osobné údaje určuje navrhovaná právna úprava výlučne vo vzťahu k účelu spracúvania. Pokiaľ z osobitným zákonom vymedzeného účelu vyplýva nevyhnutnosť spracúvať aj osobné údaje nedosahujúce určenú kvalitatívnu úroveň, nebude ich spracúvanie v rozpore s navrhovaným ustanovením § 6 ods. 2 písm. f). 
 	
ÚGKK SR 	K § 6 ods. 2 písm. g ) a h) 
Táto pripomienka sa viaže aj na pripomienku všeobecnú k pojmu „účel spracovania osobných údajov". Vo vzťahu k zabezpečeniu spracovania osobných údajov vo forme umožňujúcej identifikáciu dotknutých osôb počas doby nie dlhšej, ako je nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracovania a likvidácii osobných údajov, ktorých účel spracovania sa skončil, nie je možné z hľadiska rezortu geodézie, kartografie a katastra pristúpiť. Dôvodom je, že údaje, na ktoré sa uvedené vzťahuje a ktoré nie sú aktuálne, majú z pohľadu rezortu charakter údajov historických a informatívnych údajov. Tieto údaje využívajú napríklad orgány činné v trestnom konaní v trestných konaniach alebo všeobecné súdy v občianskoprávnych sporoch ako dôkazy na identifikáciu vlastníkov alebo uplatňovanie základných práv dotknutých osôb. Na toto ustanovenie ako aj na celé ustanovenie § 6 odsek 2 nadväzuje aj odsek 3 posledná veta. 
Z uvedených dôvodov navrhujeme naformulovať výnimky z tejto povinnosti v predloženom návrhu zákona 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

V prípade špecifického účelu spracúvania, ktorý určuje pre informačný systém katastra nehnuteľností zákon č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľností a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam (katastrálny zákon) v znení neskorších predpisov, nepredstavuje pripomienkou popísané spracúvanie osobných údajov žiadny rozpor s navrhovanou právnou úpravou. Účel v danom prípade kontinuálne pretrváva. V záujme zvýšenia právnej istoty však možno odporučiť doplnenie lehôt na uchovávanie osobných údajov do osobitného predpisu. 
 	
ÚGKK SR 	K § 8  
V tomto ustanovení nie je riešený prípad, ak prevádzkovateľom je ústredný orgán štátnej správy a sprostredkovateľom má byť alebo je právnická osoba alebo orgán miestnej štátnej správy a toto postavenie im vyplýva z osobitného predpisu. Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé či má napr. Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky ako prevádzkovateľ povinnosť uzatvárať písomnú zmluvu na poverenie spracovaním osobných údajov s katastrálnymi úradmi ako sprostredkovateľmi, ktorým toto postavenie bude vyplývať z osobitného predpisu a tieto právne subjekty sú vo vzájomnom postavení nadradenosti a podradenosti. Z tohto hľadiska sa javí ako neúčelné uzatvárať takýto typ zmluvy, keďže orgány štátnej správy musia konať na základe zákona a v jeho medziach. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovení upravujúce postavenie sprostredkovateľa, jeho práva, povinnosti a vzájomný vzťah s prevádzkovateľom. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky ako ústredný orgán štátnej správy má postavenie prevádzkovateľa. Rovnako aj jednotlivé správy katastra majú postavenie prevádzkovateľa. Prevádzkovatelia ako orgány štátnej správy si na základe legislatívnej úpravy môžu poskytovať osobné údaje. Vzťah prevádzkovateľa k sprostredkovateľovi by vznikol iba na základe toho, že by vyššie uvedené subjekty zmluvne delegovali určité spracúvanie osobných údajov na iný subjekt. 
 	
ÚGKK SR 	K § 10 ods.2  
V druhej vete navrhujeme precizovať spojenie „ tento osobitný zákon“. To znamená vypustiť buď slovo „tento“ alebo slovo „osobitného“. Nie je zrejmý úmysel predkladateľa či oprávnenie konať vo vymedzenom rozsahu má prevádzkovateľ podľa osobitného predpisu alebo podľa navrhovaného zákona o osobných údajov.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ÚGKK SR 	K § 16 ods. 2 
V rámci prijatej vládnej politiky elektronizácie verejnej správy sa plánuje prepojenie jednotlivých informačných systémov verejnej správy. Tento proces znamená, že vybrané referenčné údaje môže jednotlivé rezorty pre svoje potreby preberať automatizovane z informačných systémov iných rezortov. Navrhované ustanovenie nerieši problematiku zabezpečenia zodpovednosti za správnosť a aktuálnosť takto získaných údajov. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie špecifikuje zodpovednosť za správnosť a aktuálnosť osobných údajov v každom štádiu ich spracúvania. Správnosť a aktuálnosť osobných údajov zabezpečuje subjekt, ktorý je v danom momente prevádzkovateľom informačného systému pre údaje, ktoré v ňom spracúva. 	
ÚGKK SR 	K § 17 ods. 1 a 2 
Táto pripomienka sa vzťahuje aj na pripomienky k § 4 ods. 11 písm. a), § 6 ods. 2 písm. f), g) a h), teda k vymedzeniu pojmu „účel spracovania osobných údajov“. Správy katastra podľa zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľnosti a o zápise vlastníckych a iných práva k nehnuteľnostiam v znení neskorších predpisov a podľa príslušných vykonávacích predpisov zakladajú do zbierky listín aj listiny, ktoré sú staršieho dáta a obsahujú tomu zodpovedajúce osobné údaje, ktoré však na účely evidencie práv k nehnuteľnostiam nemôžu likvidovať či už bezprostredne alebo po uplynutí zákonom ustanovenej lehoty. Obdobné konštatovanie platí aj pre listy vlastníctva zakladané správami katastra v priebehu ich existencie. 
Na základe uvedeného navrhujeme ustanoviť výnimku pre tieto prípady v tomto ustanovení. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovení upravujúcich likvidáciu osobných údajov v podmienkach rezortu geodézie, kartografie a katastra v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Platí zásada, že prevádzkovateľ je po splnení účelu spracúvania povinný bezodkladne zabezpečiť likvidáciu osobných údajov (k účelu spracúvania osobných údajov pozri ďalšie pripomienky). To neplatí, ak osobné údaje sú súčasťou registratúrneho záznamu, kde prevádzkovateľ zabezpečí likvidáciu registratúrneho záznamu v súlade so zákonom č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Výnimku z povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov po skončení účelu spracúvania upravuje navrhované ustanovenie § 6 ods. 4 v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na historický výskum, vedecký výskum a vývoj alebo na účely štátnej štatistiky za podmienok ustanovených v predmetnom odseku. 
Z hľadiska ochrany osobných údajov možno navrhnuté znenie, po zapracovaní pripomienky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, gestora zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov, považovať za znenie v súlade so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
 	
ÚGKK SR 	K § 18 ods.1 a ods. 2 
Z informačného systému katastra nehnuteľnosti sa poskytujú štátnym orgánom alebo orgánom samosprávy údaje, ktoré sa menia podľa povahy pravidelne na dennej alebo týždennej báze a preto je nereálne, aby v každom jednotlivom prípade bola tretia strana informovaná o nesprávnosti, neúplnosti alebo neaktuálnosti osobných údajov. Navrhované ustanovenie predstavuje z pohľadu rezortu geodézie, kartografie a katastra neprimeranú a ťažko realizovateľnú administratívnu záťaž. Navrhujeme zaviesť výnimky z navrhovaného ustanovenia. 
Odsek 2 ukladá povinnosti tretej strane v prípade oznámenia prevádzkovateľa na vymedzené úkony. Táto požiadavka pre tretiu stranu je nerealizovateľná, nakoľko táto nemá prístup k vybranému informačnému systému verejnej správy. Navrhujeme uvedené ustanovenie vypustiť. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v podmienkach rezortu geodézie, kartografie a katastra v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovaného ustanovenia § 18 ods. 1 sa jedná o povinnosť oznamovania zmien tretím stranám, ktorým boli osobné údaje poskytnuté na ďalšie spracúvania. Od takéhoto oznámenia možno v zmysle § 18 odsek 3 navrhovanej úpravy upustiť v prípade, ak oznámenie je objektívne nemožné, alebo je možné len s vyvinutím neprimeraného úsilia a ujma, ktorá neoznámením dotknutej osobe vznikne, je zanedbateľná. 
 	
ÚGKK SR 	K § 26 ods. 1 
Navrhované ustanovenie je v podmienkach činnosti správ katastra nerealizovateľné. Ročne je na správy katastra doručených cca. 800 000 listín obsahujúcich osobné údaje a je nepredstaviteľné, aby zodpovedná osoba na vstupe týchto listín do procesu ich spracovania správou katastra posudzovala nebezpečenstvo ich spracovania z hľadiska ochrany osobných údajov. Táto skutočnosť by mala zásadný dopad na činnosť správ katastra najmä na dodržiavanie zákonných lehôt jednotlivých katastrálnych konaní. 
Navrhujeme ustanoviť výnimky z tohto ustanovenia. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho povinnosti zodpovednej osoby v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Nezávislý výkon činnosti zodpovednej osoby predpokladá aj určité zákonom stanovené povinnosti, ktoré je zodpovedná osoba povinná pri plnení svojich úloh vykonávať. Jej úlohou je dohliadať na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov v informačnom systéme a upozorňovať prevádzkovateľa na nedostatky, ktoré zistí v súvislosti so spracúvaním osobných údajov a dbať na to, aby sa spracúvanie osobných údajov uskutočňovalo v súlade so zákonom, vrátane vybavovania žiadostí dotknutých osôb. 
Povinnosti zodpovednej osoby nezahŕňajú kontrolu jednotlivých vstupov, prostredníctvom ktorých sa osobné údaje dostávajú do informačného systému. Neočakáva sa teda od nej osobná kontrola 800 000 listín ročne. Navrhovaná právna úprava ukladá zodpovednej osobe povinnosti na úseku nastavenia procesov realizovaných pri spracúvaní osobných údajov. Dôsledné dodržanie postupov posúdených zodpovednou osobou je následne zodpovednosťou poučených oprávnených osôb, ktoré na základe pokynu prevádzkovateľa vykonávajú jednotlivé úkony spracúvania. 
 	
ÚGKK SR 	K § 27 ods. 1 písm. e) 
Správy katastra v rámci svojej zákonom ustanovenej činnosti nepristupujú k likvidácii dokladov obsahujúcich osobné údaje, ale zakladajú ich do zbierky listín ako dôkaz pre potreby prípadného trestného konania alebo občianskoprávneho konania. K tomu dodávame, že prístup k zbierke listín je podľa § 68 ods. 5 zákona č. 162/1995 Z. z. o katastri nehnuteľnosti a o zápise vlastníckych a iných práv k nehnuteľnostiam v znení neskorších predpisov obmedzený pre vybrané subjekty a teda je dostatočne zachovaná ochrana osobných údajov z týchto listín. 
Navrhujeme ustanoviť výnimku z tohto oprávnenia. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Vzhľadom na kontinuálne trvajúci účel spracúvania osobných údajov v informačnom systéme katastra nehnuteľností, nie je postup realizovaný Správami katastra v rozpore s navrhovanou právnou úpravou. 
 	
ÚGKK SR 	K § 39 
Požadujeme doplniť ustanovenie ako postupovať v prípade, keď dochádza plynulému prechodu z decentralizovaného zberu osobných údajov na centralizovaný zber osobných údajov a ako sa vykonáva zmena v registrácii prevádzkovateľa informačného systému. Rezort geodézie, kartografie a katastra v súčasnosti realizuje projekt OPIS- Elektronické služby katastra nehnuteľnosti (ESKN), v rámci ktorého dôjde k zmene zberu údajov, nielen osobných, z jednotlivých dátových úložísk do jedného dátového centra a správy katastra budú postupne plynulo prechádzať práve na tento centrálny systém. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Žiadne z navrhovaných ustanovení nebráni rezortu geodézie, kartografie a katastra realizovať naplánované projekty. V prípade, že sa vo vzťahu k informačnému systému uskutočňujú zmeny (pri informačnom systéme prevádzkovanom na základe osobitého zákona možno predpokladať potrebu novelizácie daného osobitného zákona), je potrebné realizovať ich v súlade so všeobecným predpisom o ochrane osobných údajov. Len dodržaním pravidiel ochrany osobných údajov možno zabezpečiť ochranu ústavného práva na ochranu osobných údajov fyzických osôb. 
 	
ÚGKK SR 	K § 76 
Stanovené lehoty na implementáciu zákona do reálneho prostredia považujeme za krátke, nerealizovateľné a objektívne nesplniteľné. Z tohto dôvodu požadujeme ustanoviť v návrhu zákona lehoty, v rámci ktorých sú jednotlivé subjekty objektívne schopné realizovať príslušné opatrenia. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
NBÚ 	1. K čl. I § 3 ods. 2: 
V § 3 sa odsek 2 dopĺňa písmenom c), ktoré znie: 
„c) sa spracúvajú pri výkone a zabezpečení činností súvisiacich s výkonom bezpečnostných previerok podľa osobitného zákona.2)“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 2 znie: 
„2) Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Nasledovné odkazy a poznámky pod čiarou k nim sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov (ďalej len „smernica“) obsahuje v čl. 3 ods. 2 prvá odrážka negatívne vymedzenie pôsobnosti smernice na spracovanie osobných údajov „v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii a v žiadnom prípade sa neuplatňuje na spracovania týkajúce sa verejnej bezpečnosti, obrany, bezpečnosti štátu (vrátane hospodárskej prosperity štátu, keď sa operácia spracovania týka záležitostí bezpečnosti štátu) a činností štátu v oblastiach trestného zákona“. 
Vzhľadom na dikciu predmetného ustanovenia smernice máme za to, že spracúvanie osobných údajov pri zabezpečovaní, o. i., bezpečnosti štátu, nepodlieha ustanoveniam zákona o ochrane osobných údajov, tak, ako nepodlieha ani ustanoveniam smernice. Problematika výkonu bezpečnostných previerok a zabezpečenie činností súvisiacich s ich výkonom podľa zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 215/2004 Z. z.“), je činnosťou vykonávanou za účelom zabezpečenia bezpečnosti štátu. Uvedené je vyjadrené aj v článkoch 39, 49 a 51 Bezpečnostnej stratégie Slovenskej republiky schválenej Národnou radou Slovenskej republiky dňa 27. septembra 2005, ktorá poskytuje základné východiská realizácie bezpečnostnej politiky Slovenskej republiky s cieľom zaručiť požadovanú úroveň bezpečnosti občana a štátu pri zohľadnení zásadných zmien v bezpečnostnom systéme Slovenskej republiky v súvislosti s euroatlantickou integráciou Slovenskej republiky. 
Problematika a otázky národnej bezpečnosti nespadajú do právomoci Európskej únie, čo je vyjadrené jednak v článku 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii („Predovšetkým národná bezpečnosť ostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu“), ako aj v čl. 72 (bývalý čl. 64 ods. 1 Zmluvy o ES a bývalý článok 33 Zmluvy o EÚ) Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi, pre ktoré nie je možné vznesenú pripomienku akceptovať. 

Navrhované ustanovenie § 3 bolo doplnené o príslušné odkazy a poznámky pod čiarou. Dôvodová správa bola upravená. Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ je toho názoru, že požiadavka pripomienkujúceho subjektu v navrhovanom rozsahu je v rozpore s čl. 6. ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR, podľa ktorého: „Zákon musí byť v súlade so záväzkami, ktoré pre Slovenskú republiku vyplývajú z medzinárodných zmlúv a iných medzinárodných dokumentov.“. 

V odôvodnení sa pripomienkujúci subjekt odvoláva na čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES a vyvodzuje, že „smernica sa neuplatňuje v priebehu činností, ktoré sú mimo rozsahu zákona spoločenstva, ako sú tie, ktoré sú uvedené v čl. 4 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii a čl. 72 zmluvy o fungovaní Európskej Únii v znení Lisabonskej zmluvy....“. 

Podľa čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES však platí: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov vykonávaných počas činností, ktoré nepatria do oblasti pôsobnosti práva Spoločenstva a sú uvedené v Hlave V a VI Zmluvy o Európskej únii ...“. 

Napríklad „Hlava V Zmluvy o Európskej únii“ zostala aj v znení Lisabonskej zmluvy „Hlavou V s názvom: „Všeobecné ustanovenia o vonkajšej činnosti Únie a osobitné ustanovenia o spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politike“. 
Hlava VI Zmluvy o Európskej únii bola presunutá do článkov Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 

Predkladateľ podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu preberá do zákona č. 428/2002 Z. z. Čl. 13 Smernice 95/46/ES. Zároveň podotýka, že ustanovenie § 2 ods. 1 návrhu sa týka spracúvania osobných údajov na vnútroštátnej úrovni. 
Vychádzajúc z originálneho textu Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES, vychádzajúc z originálneho textu bodu 13 Memoranda k Smernici 95/46/ES a vychádzajúc z originálneho textu bodu 43 Memoranda k Smernici 95/46/ES (slovenská verzia prekladu smernice zverejnená v Úradnom vestníku ES je veľmi nepresná) a po dôslednej analýze obsahu dokumentov (Hlava V a VI Zmluvy o EÚ) predkladateľ konštatuje, že výnimku Čl. 3 ods. 2 Smernice 95/46/ES možno chápať len v nasledovnom rozsahu: „Táto smernica sa nevzťahuje na spracúvanie osobných údajov na účely plnenia úloh spoločného záujmu členských štátov Európskej únie, ktoré podlieha jednotnému postupu a spolupráci v oblasti spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky podľa Hlavy V Zmluvy o EÚ alebo v oblasti policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach podľa kapitol I, IV a V Hlavy V tretej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie a ich spracúvanie je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ktorý sa týka verejnej bezpečnosti, obrany a bezpečnosti štátu vrátane zaistenia hospodárskej stability štátu, ak je takéto spracúvanie spojené s otázkami bezpečnosti štátu a činností v oblasti trestného práva.“. 

Pripomienkujúci subjekt sa v odôvodnení odvoláva na čl. 4 ods. 2 Zmluvy o EÚ (Lisabonská zmluva), podľa ktorého platí: 
„Únia rešpektuje rovnosť členských štátov pred zmluvami, ako aj ich národnú identitu, obsiahnutú v ich základných politických a ústavných systémoch vrátane regionálnych a miestnych samospráv. Rešpektuje ich základné štátne funkcie, najmä zabezpečovanie územnej celistvosti štátu, 
udržiavanie verejného poriadku a zabezpečovanie národnej bezpečnosti. Predovšetkým národná bezpečnosť ostáva vo výlučnej zodpovednosti každého členského štátu.“. 

Z analýzy a dopadovej štúdie implementácie Smernice 95/46/ES Európskou komisiu z rokov 2001 a 2003 výslovne vyplýva: „Členské štáty iba minimálne využili možnosť úplne zo svojich zákonov odstrániť spracovanie týkajúce sa záležitostí uvedených v čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice. Írsky a španielsky zákon uvádza takéto výnimky v prípade bezpečnosti a/alebo terorizmu a vážnych organizovaných trestných činov. Ostatné členské štáty upravujú spracovanie údajov týkajúcich sa oblastí, ktoré definuje čl. 3 ods. 2, prvý odsek smernice v samostatných zákonoch, ale to neznamená, že podliehajú režimu, ktorý nie je v súlade so zásadami smernice.“. 

Zároveň platí, že SR je viazaná medzinárodnou zmluvou Dohovorom RE 108 o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracovaní osobných údajov s dodatkami a Dodatkovým protokolom. 
(Oznámenie MZV SR č. 49/2001 Z. z.) a Dodatkový protokol k Dohovoru RE 108 (Oznámenie MZV SR č. 20/2005 Z. z.). 

Podľa článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Strany sa zaväzujú uplatňovať tento dohovor pri automatizovanom spracúvaní súborov s osobnými údajmi a automatizovanom spracúvaní osobných údajov vo verejnom a súkromnom sektore.“. 

Podľa článku 4 ods. 1 Dohovoru RE 108: „Každá strana prijme vo vnútroštátnom právnom poriadku opatrenia potrebné na aplikáciu základných princípov ochrany osobných údajov, ktoré sú uvedené v tejto kapitole.“. 

SR tieto princípy prebrala do svojho vnútroštátneho poriadku zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov. 

Podľa článku 9 ods. 1 Dohovoru RE 108 „Z článkov 5, 6 a 8 tohto dohovoru nie sú prípustné nijaké výnimky okrem tých , ktoré sú ustanovené v tomto článku. 

Podľa článku 9 ods. 2 Dohovoru RE 108 „Derogácia ustanovení článkov 5, 6, a 8 tohto dohovoru sa pripúšťa, ak je to v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom danej strany a ak to predstavuje opatrenia potrebné v demokratickej spoločnosti na 
a) ochranu bezpečnosti štátu, verejnej bezpečnosti, menových záujmov štátu alebo potláčanie trestnej činnosti, 
b) ochranu dotknutej osoby alebo práv a slobôd iných.“. 
Výnimky a obmedzenia sa týkajú „kvality osobných údajov (čl. 5), osobitných kategórii osobných údajov (čl. 6) a uplatňovania práv dotknutých osôb (čl. 8). 
Výnimky sa netýkajú článku 3 ods. 1 Dohovoru RE 108. Strany dohovoru sú povinné uplatňovať tento Dohovor RE 108 na všetky subjekty, ktoré spracúvajú osobné údaje vo verejnom a súkromnom sektore, bez výnimky. 
Ďalej podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. a) Dohovoru RE 108: „Akýkoľvek štát alebo ES môžu ... podať oznámenie prostredníctvom vyhlásenia adresovaného generálnemu tajomníkovi RE, že nebudú uplatňovať tento dohovor na určité kategórie automatizovaných súborov osobných údajov, ktorých zoznam bude predložený. Do tohto zoznamu však nesmú byť zahrnuté kategórie automatizovaných súborov údajov, ktoré sú predmetom ochrany údajov v zmysle vnútroštátneho právneho poriadku. ..“. 
(Pozn./ Podľa článku 1 Dodatku, ktorým bol novelizovaný článok 3 ods. 2 písm. c) Dohovoru RE 108 Slovenská republika podala oznámenie prostredníctvom vyhlásenia generálnemu tajomníkovi RE, že bude tento dohovor uplatňovať aj na súbory osobných údajov, ktoré nie sú automatizovane spracúvané.). 

Podľa článku 25 Dohovoru RE 108: „K ustanoveniam tohto dohovoru nie je možné uplatniť výhrady.“. 

Rozsah pôsobnosti právne záväzných aktov EÚ prijatých napríklad podľa Hlavy VI Zmluvy o Európskej únii je vyjadrený v Memorande k takémuto právne záväznému aktu. 
Napríklad dňa 27. 11. 2008 bolo prijaté Rámcové Rozhodnutie Rady 2008/977/SVV o ochrane osobných údajov spracúvaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 

Rozhodnutie je záväzné pre adresáta a má priamy účinok. 

Podľa bodu 2 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Spoločný postup v oblasti policajnej spolupráce podľa článku 30 ods. 1 písm. b) Zmluvy o Európskej únii a spoločný postup v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach podľa článku 31 ods. 1 písm. a) Zmluvy o Európskej únii predpokladajú potrebu spracúvania príslušných informácií, ktoré by malo podliehať príslušným ustanoveniam o ochrane osobných údajov.“. 

Podľa bodu 36 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Článok 47 Zmluvy o Európskej únii stanovuje, že žiadne z jej ustanovení nemá vplyv na zmluvy o založení Európskych spoločenstiev alebo nasledujúce zmluvy a akty, ktoré ich menia alebo dopĺňajú. V dôsledku toho toto rámcové rozhodnutie nemá vplyv na ochranu osobných údajov v zmysle práva Spoločenstva, ako ju ustanovuje najmä smernica 95/46/ES, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES z 12. júla 2002 týkajúca sa spracovávania osobných údajov a ochrany súkromia v sektore elektronických komunikácií (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách).“. 
Podľa bodu 41 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Týmto rámcovým rozhodnutím nie je dotknutý Dohovor Rady Európy o ochrane jednotlivcov pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov, jeho dodatkový protokol z 8. novembra 2001, ani dohovory Rady Európy o justičnej spolupráci v trestných veciach.“. 

Podľa bodu 48 Memoranda k Rozhodnutiu platí: 
„Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznávané najmä v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto rámcového rozhodnutia je zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na súkromie a práva na ochranu osobných údajov zohľadnených v článkoch 7 a 8 charty.“. 

NBÚ 	2. K čl. I § 3 ods. 3: 
V § 3 ods. 3 sa v uvádzacej vete slová „§ 27 ods. 1 a § 43” nahrádzajú slovami „§ 22 ods. 5, § 27 ods. 1, § 43 a § 50 až 59“. 

Odôvodnenie: 
S poukazom na uplatnené pripomienky č. 1 a 11 je potrebné v navrhovanom ustanovení § 3 ods. 3 doplniť obmedzenie na § 22 ods. 5 návrhu zákona, ktorý je v rozpore s ustanovením § 38 písm. a) zákona č. 215/2004 Z. z., podľa ktorého je oprávnená osoba povinná zachovávať pred nepovolanou osobou a pred cudzou mocou mlčanlivosť o informáciách a veciach obsahujúcich utajované skutočnosti počas utajenia týchto skutočností, a to aj po zániku oprávnenia oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami, ako aj s ustanovením § 39 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z., podľa ktorého je nepovolaná osoba povinná o skutočnostiach, s ktorými sa oboznámila, zachovávať mlčanlivosť. Oslobodiť od povinnosti mlčanlivosti je možné iba v súlade s ustanoveniami § 40 zákona č. 215/2004 Z. z. 
Ďalej do uvedeného ustanovenia je potrebné doplniť aj obmedzenie oprávnení kontrolných orgánov, ako aj predsedu a podpredsedu Úradu na ochranu osobných údajov SR, pri výkone kontrolnej činnosti podľa § 50 až 59 návrhu zákona. Tak ako vyplýva z osobitnej časti dôvodovej správy, navrhovaný text odseku 3 spresňuje obmedzenie rozsahu povinností a práv a presne v súlade s dikciou čl. 13 smernice uvádza oblasti a okruh subjektov, pre ktoré možno toto ustanovenie použiť. Vzťahuje sa výlučne na prevádzkovateľov, ktorí spracúvajú osobné údaje vo verejnom záujme na účely výslovne ustanovené v osobitnom zákone. 
Pre oblasť ochrany utajovaných skutočností sú predkladateľom navrhované kontrolné mechanizmy limitované zákonom č. 215/2004 Z. z., ako aj príslušnými vykonávacími predpismi vydanými na jeho vykonanie. Vyhláška Národného bezpečnostného úradu č. 336/2004 Z. z. o fyzickej bezpečnosti a objektovej bezpečnosti v znení vyhlášky Národného bezpečnostného úradu č. 315/2004 Z. z. v § 3 ustanovuje podmienky vstupu do chránených priestorov v závislosti od kategórie a triedy chráneného priestoru a to tak, že vstup do týchto priestorov je umožnený iba oprávneným osobám podľa § 2 písm. f) zákona č. 215/2004 Z. z., alebo iným osobám v sprievode oprávnenej osoby, a teda toto právo nemôže byť dané iným osobám, ani kontrolným orgánom Úradu na ochranu osobných údajov SR (§ 54 písm. a) návrhu zákona). 
Uvedené obmedzenie platí aj pre poskytovanie dokladov, písomností, vyjadrení, informácií a pod., tak ako sú navrhované v § 54 písm. c), resp. písm. d), pretože táto problematika je limitovaná vyhláškou Národného bezpečnostného úradu č. 453/2007 Z. z. o administratívnej bezpečnosti. 

 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie preberá čl. 13 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Podľa znenia tohto článku, členské štáty môžu prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu povinností a práv upravených v presne vymedzených článkoch tejto smernice, pričom rovnako definuje oblasti, v ktorých takéto obmedzenie možno vykonať. Na základe tejto transpozície je obmedzená účinnosť konkrétnych ustanovení zákona týkajúceho sa takého spracúvania osobných údajov, ktoré je nevyhnutné na zabezpečenie verejného záujmu, ak prevádzkovateľ plní povinnosti výslovne ustanovené osobitným zákonom určené na zaistenie napr. bezpečnosti, obrany Slovenskej republiky, bezpečnosti a verejného poriadku atď. 

Pripomienka pripomienkujúceho subjektu bola zapracovaná do § 22 – povinnosť mlčanlivosti. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
NBÚ 	3. K čl. I poznámke pod čiarou k odkazu 17 (§ 15 ods. 4): 
V poznámke pod čiarou k odkazu 17 sa citácia „§ 70 ods. 6 zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov“ nahrádza citáciou „§ 70 ods. 6 zákona č. 215/2004 Z. z.“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. V prípade akceptovania pripomienky č. 1 odporúčame predkladateľovi upraviť citáciu v poznámke pod čiarou k odkazu 17 v zmysle našej pripomienky s poukazom na 22. bod prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	4. K čl. I § 19 ods. 2 písm. b): 
V § 19 ods. 2 písm. b) sa nad slovom „zákona“ odkaz „20“ nahrádza odkazom „2“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. V prípade akceptovania pripomienky č. 1 odporúčame predkladateľovi použiť legislatívnu techniku v zmysle našej pripomienky. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	5. K čl. I § 24 ods. 2: 
V § 24 ods. 2 prvej vete sa slová „alebo v elektronickej podobe podpísaným zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného podpisu.23)“ nahrádzajú slovami „alebo v podobe elektronického dokumentu podpísaného zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona.23)“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. Navrhované znenie § 24 ods. 2 odporúčame predkladateľovi precizovať v súlade s odbornou terminológiou definovanou zákonom č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	6. K čl. I poznámke pod čiarou k odkazu 23 (§ 24 ods. 2): 
V poznámke pod čiarou k odkazu 23 odporúčame vypustiť slová „v znení neskorších predpisov“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku v súlade so 48. a 49. bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	7. K čl. I § 25 ods. 3 a 5: 
V § 25 ods. 3 a 5 sa vypúšťa slovo „odseku“. 

Odôvodnenie: 
Ide o gramatickú pripomienku. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	8. K čl. I § 33 písm. a): 
V § 33 písm. a) sa vypúšťajú slová „ods. 2“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. Odporúčame predkladateľovi upraviť vnútorný odkaz, § 36 návrhu zákona je bez odsekov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	9. K čl. I § 34 ods. 4: 
V § 34 ods. 4 sa slová „alebo elektronickej podobe podpísanej zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona.28)“ nahrádzajú slovami „alebo v podobe elektronického dokumentu podpísaného zaručeným elektronickým podpisom podľa osobitného zákona.23)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 28 sa vypúšťa. Nasledujúce odkazy a poznámky pod čiarou k nim sa primerane prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. S poukazom na pripomienku č. 5 odporúčame predkladateľovi obdobným spôsobom precizovať znenie § 34 ods. 4 návrhu zákona a vypustiť duplicitný odkaz a poznámku pod čiarou. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	10. K čl. I § 35 ods. 6: 
V § 35 ods. 6 sa slová „odseku 4“ nahrádzajú slovami „odseku 5“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. Odporúčame predkladateľovi upraviť vnútorný odkaz, Úrad na ochranu osobných údajov SR oznamuje prevádzkovateľovi, že prihlásený informačný systém nepodlieha registrácii podľa odseku 5 a nie podľa odseku 4 citovaného ustanovenia. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	11. K čl. I § 45 ods. 6: 
V § 45 ods. 6 sa za slová „spravodajské služby“ vkladajú slová „a Národný bezpečnostný úrad“. 

Odôvodnenie: 
Nadväzná pripomienka k pripomienkam č. 1 a 2 v súvislosti s plnením špecifických úloh Národného bezpečnostného úradu vo vzťahu k ochrane utajovaných skutočností a tým vykonávaním činností súvisiacich so zabezpečením bezpečnosti štátu a bezpečnosti partnerov Slovenskej republiky v rámci Európskej únie a Organizácie Severoatlantickej zmluvy. 
Vzhľadom na uvedené špecifické skutočnosti, aj s poukazom na obdobnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na spravodajské služby, máme za to, aby dozorný, resp. kontrolný mechanizmus nad ochranou osobných údajov spracovávaných Národným bezpečnostným úradom, vykonával Osobitný kontrolný výbor Národnej rady Slovenskej republiky na kontrolu činnosti Národného bezpečnostného úradu. 

 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 15.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo doplnené. 

Rozpor bol odstránený. 

NBÚ 	12. K čl. I § 46 ods. 7: 
V § 46 ods. 7 sa nad slovom „zákonom“ odkaz „20“ nahrádza odkazom „2“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú pripomienku. V prípade akceptovania pripomienky č. 1 odporúčame predkladateľovi použiť legislatívnu techniku v zmysle našej pripomienky. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	13. K čl. I § 66 ods. 3 a 4: 
V § 66 ods. 3 písm. c) a ods. 4 písm. b) a c) sa za slovo „osobných“ vkladá slovo „údajov“ 

Odôvodnenie: 
Ide o gramatickú pripomienku. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBÚ 	14. Za čl. II navrhujeme vložiť nový čl. III, ktorý znie: 

„Čl. III 
Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 638/2005 Z. z., zákona č. 255/2006 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona 255/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 668/2007 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z., zákona č. 400/2009 Z. z. a zákona č. 192/2011 Z. z. sa dopĺňa takto: 

V § 53 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: 

„(6) Ak sú objekty a chránené priestory zabezpečené technickými zabezpečovacími prostriedkami umožňujúcimi vyhotovovať obrazový, zvukový alebo obrazovo-zvukový záznam, nevyžaduje sa ich označenie podľa všeobecného predpisu o ochrane osobných údajov. Ak takýto záznam nie je využitý na účely trestného konania alebo konania o priestupku, ten kto vyhotovil takýto záznam, je povinný ho zlikvidovať najneskôr v lehote 90 dní odo dňa nasledujúceho po dni, v ktorom bol záznam vyhotovený.“. 

Doterajší odsek 6 sa označuje ako odsek 7.“. 

Doterajšie články III až V sa označujú ako články IV až VI. 

Odôvodnenie: 
Táto pripomienka vyplýva priamo z požiadavky upravenej v navrhovanom ustanovení § 15 ods. 7, a to z vyžadovania povinnosti zreteľného označenia monitorovaného priestoru prístupného verejnosti. Výnimka z ustanoveného pravidla je prípustná iba v prípade, ak tak ustanovuje osobitný zákon. 
Účelom tohto novelizačného článku je zabezpečiť, aby objekty alebo chránené priestory, v ktorých sa nachádzajú utajované skutočnosti, nemuseli byť označené piktogramom, symbolom alebo nápisom, ak monitorujú verejne prístupný priestor v bezprostrednej blízkosti týchto objektov alebo chránených priestorov. 

 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBS 	 
1. V čl. I § 8 ods. 4 písm. h) navrhujeme vypustiť údaj o potvrdení o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby. 
Odôvodnenie: 
Povinnosť poveriť zodpovednú osobu výkonom dohľadu nad spracúvaním osobných údajov je viazaná na počet oprávnených osôb, nie na spracúvanie osobných údajov. Počet oprávnených osôb sa môže v priebehu trvania zmluvného vzťahu meniť, a s ňou aj povinnosť vymenovať zodpovednú osobu. To by malo za následok nutnosť uzatvárať dodatky k už uzavretým zmluvám, aj napriek tomu, že by sa samotné podmienky plnenia zmluvného vzťahu nemenili. 

2. V čl. I § 8 ods. 4 navrhujeme vypustiť (prípadne spresniť) písmeno i). 
Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie je nejasné a nejednoznačné a v praxi len ťažko vykonateľné. Navrhované ustanovenie z tohto dôvodu navrhujeme vypustiť (prípadne presnejšie vymedziť čo predkladateľ chápe pod pojmom „opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa odseku 2“). Z tohto znenia nie je jasné čo to znamená „preukázať opatrenia“. Podľa dôvodovej správy zámerom toho ustanovenia bolo poskytnúť väčšiu právnu istou ako doterajšia právna úprava, čo však toto ustanovenie nespĺňa. 

3. V čl. I § 10 ods. 2 navrhujeme za prvú vetu vložiť vetu, ktorá znie: 
„Ak zoznam osobných údajov nie je ustanovený, prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len v rozsahu a spôsobom, ktorý je nevyhnutný na dosiahnutie ustanoveného účelu spracúvania pri dodržaní povinností podľa § 6 ods. 2 písm. c) až f) a i).“. 
Odôvodnenie: 
Podľa § 10 ods. 4 návrhu zákona sa môže nahradiť zoznam osobných údajov podľa § 10 ods. 1 a 2 rozsahom osobných údajov. Ustanovenie § 10 ods. 1 túto možnosť upravuje už v samotnom texte pričom ustanovenie § 10 ods. 2 túto možnosť neupravuje. 

4. V čl. I § 17 ods. 1 navrhujeme na konci vety (za slovo „údajov”) pripojiť slová: „okrem osobných údajov uvedených v § 10 ods. 3 písm. d)“. 
Odôvodnenie: 
Znenie § 17 ods. 1 je potrebné zosúladiť s § 27 ods. 1 písm. e) a § 28 ods. 3 z dôvodu, že ak si dotknutá osoba uplatní právo na likvidáciu osobných údajov a prevádzkovateľ ich už zlikvidoval, nemá možnosť preukázať ich likvidáciu ale ani ich existenciu v informačnom systéme. 
5. V čl. I § 19 ods. 2 písm. a) navrhujeme spresniť tak, aby v praxi nedochádzalo k nesprávnej aplikácii návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Z navrhovaného ustanovenia § 19 ods. 2 písm. a) vyplýva prevádzkovateľovi povinnosť vypracovať bezpečnostný projekt v prípade ak spracúva osobitnú kategórie osobných údajov v informačnom systéme, ktorý je prevádzkovaný v počítačovej sieti. Podľa dôvodovej správy zámerom tejto úpravy má byť „sprísnenie podmienok spracúvania najmä tých osobných údajov, ktoré patria medzi osobitné kategórie osobných údajov a sú vystavené možným hrozbám pri spracúvaní v prostredí, ktoré je napojené na internet.“. Počítačová sieť je súhrnné označenie počítačov, pomocou ktorých je realizované prepojenie a výmena dát medzi počítačmi. Umožňuje používateľom komunikáciu podľa zadaných pravidiel. To však neznamená, že vždy ide o počítače, napojené na internet. Z navrhovaného znenia vyplýva, že informačný systém, prevádzkovaný v počítačovej sieti nenapojenej na internet bezpečnostný projekt mať musí, naopak, na informačný systém, prevádzkovaný na jednom počítači, prípadne notebooku, napojenom na internet, sa táto povinnosť nevzťahuje. 

6. V čl. I § 21 ods. 3 písm. b) navrhujeme vypustiť slová „dátum narodenia“. 
Odôvodnenie: 
Dátum narodenia ako povinný údaj v písomnom zázname o poučení oprávnenej osoby považujeme za nadbytočný. Na daný účel postačujú údaje v rozsahu titul, meno, priezvisko, pracovné zariadenie, prípadne funkcia a podpis oprávnenej osoby. 
 	O 	ČA 	1. 
Písmeno h) bolo vypustené. 

2. 
Ustanovenie § 8 ods. 4 písm. i) zákona bude v nadväznosti na § 8 ods. 2 preformulované, a to aj na základe iných pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že prevádzkovateľ formou prehlásenia uvedie, že sa oboznámil so s tým, že sprostredkovateľ je spôsobilý na spracúvanie osobných údajov v zmysle podmienok podľa § 8 ods. 2. 

3. 
Ustanovenie ods. 1 primárne reaguje na pramene európskeho práva, ktorými sú priamo vykonateľné právne záväzné akty Európskej únie a taktiež na medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná. Z právneho hľadiska sa v porovnaní so zákonmi na vnútroštátnej úrovni jedná sa o odlišné akty, na základe čoho im prináleží osobitý prístup. Väčšina spracúvaní sa okrem toho uskutočňuje práve na základe osobitný zákonov (ods. 2), v dôsledku čoho sa na ne v intenciách čl. 2 ods. 2 a čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, kladú iné podmienky pokiaľ ide rozsah požiadaviek na obsahové náležitosti. 

4. 
Navrhované ustanovenie upravuje všeobecnú povinnosť likvidácie osobných údajov po tom, čo bol naplnený účel ich spracúvania, pričom nasledujúce odseky upravujú osobitné prípady týkajúce sa povinnosti likvidácie. Predkladateľ je názoru, že namietané ustanovenia sú zosúladené. Ich dikcia zároveň zohľadňuje príslušné články smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, predovšetkým povinnosť ustanovenú v odseku 1. Zapracovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so všeobecnou zásadou povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov vyplývajúcou z čl. 6 ods. 1 písm. e) uvedenej smernice. 

5. 
Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

6. 
Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBS 	 
7. V čl. I § 23 navrhujeme vypustiť odsek 5 (povinnosť absolvovať skúšky zodpovednej osoby). 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná právna úprava zavádza byrokratický proces najmä u veľkých prevádzkovateľov, ktorí spracúvajú osobné údaje v niekoľko desiatok informačných systémoch a majú niekoľko zodpovedných osôb (keďže zodpovedná osoba má prístup do informačného systému a aby mohla vykonávať dozor musí vedieť posúdiť riziká nie je možné, aby to bola len jedna osoba). Vykonanie skúšky zodpovednej osoby negarantuje lepšie dodržanie resp. aplikácie zákona v praxi. Schopnosť zodpovednej osoby aplikovať získané vedomosti z preškolenia zo zákona do praxe je základným predpokladom kvalitného dohľadu nad ochranou osobných údajov. 
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 

NBS 	 
8. V čl. I § 23 ods. 7 je potrebné v na konci písmena i) vypustiť slovo „a”. 

9. V čl. I § 24 ods. 3 navrhujeme upraviť tak, aby prevádzkovateľ bol povinný oznamovať Úradu na ochranu osobných údajov SR len jednu zodpovednú osobu. 
Odôvodnenie: 
Pre výkon dozoru je pre Úradu na ochranu osobných údajov SR dôležité mať kontaktnú osobu u prevádzkovateľa. Na tento účel postačuje nahlásenie jednej zodpovednej osoby. 

 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúšku podľa tohto zákona. 
Navrátením sa k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavovalo krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

NBS 	 
10. V čl. I § 26 ods. 2 písm. a) navrhujeme vypustiť slová „preukázať rozsah získaných vedomostí odborným školením“. 
Odôvodnenie: 
Odborné školenie ako predpoklad výkonu dohľadu nad ochranou osobných údajov je povinnosťou podľa zákona č. 428/2002 Z. z. Podľa návrhu zákona sa vyžaduje absolvovanie skúšky zodpovednej osoby. 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

NBS 	 
11. V čl. I § 34 ods. 1 žiadame vypustiť písmeno d) 
Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby v žiadosti o registráciu (vzhľadom na ustanovenie § 42 aj v evidencii) bol údaj o počte oprávnených osôb prevádzkovateľa. Počet oprávnených osôb u jednotlivých (najmä u veľkých prevádzkovateľov) sa dynamicky mení. Splnenie povinnosti, ktorá prevádzkovateľovi vyplýva z § 39 ods. 1, t.j. do 15 dní oznámiť Úradu na ochranu osobných údajov SR akékoľvek zmeny „údajov, prihlásených na registráciu alebo osobitnú registráciu“ by si vyžadovalo veľmi častú, niekedy aj každomesačnú potrebu aktualizácie registrácie, prípadne evidencie. 
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Otázka požadovania počtu oprávnených osôb v rámci registrácie a následného oznamovania zmien bola upravená spôsobom, že prevádzkovateľ je povinný uviesť počet oprávnených osôb iba pri podávaní žiadosti o registráciu. Tento údaj Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potrebuje k určeniu, či na informačný systém prihlásený na registráciu sa nevzťahuje výnimka z povinnosti registrácie. 

Rozpor odstránený. 
 	
NBS 	 
12. V čl. I § 37 ods. 3 navrhujeme formulačne spresniť pojem „podklady nevyhnutné na posúdenie, či spracúvaním osobných údajov nevzniká nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb“. Ide o nejasnú formuláciu, ktorá by mohla v praxi spôsobiť výkladové a aplikačné problémy. 

13. V čl. I § 42 navrhujeme, aby oslobodenie od povinnosti evidencie, ktoré pozná v súčasnosti platný zákon č. 428/2002 Z. z., a to v prípade ak spracúvané osobné údaje slúžia výlučne pre potreby poštového styku s dotknutými osobami a evidencie týchto údajov alebo obsahujú osobné údaje, ktoré sa spracúvajú výlučne na účely identifikácie osôb pri ich jednorazovom vstupe do priestorov prevádzkovateľa bolo prevzaté aj do návrhu zákona. 

 	O 	N 	12. 
Navrhované ustanovenie § 37 upravuje náležitosti podania žiadosti pri prihlasovaní informačného systému na osobitnú registráciu. Prílohou žiadosti sú podklady, ktoré sú nevyhnutné na posúdenie či spracúvaním osobných údajov nevznikne nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb. Vzhľadom na rôznorodosť a špecifiká jednotlivých informačných systémov, ktoré podliehajú povinnosti osobitnej registrácii podľa tohto zákona, nie je technicky možné vymenovať obsah týchto podkladov. U každého prevádzkovateľa je potrebné osobitne posúdiť, a to s ohľadom na podmienky spracúvania osobných údajov, aké podklady bude prevádzkovateľ povinný predložiť. 
V záujme dosiahnutia právnej istoty pre prevádzkovateľov v súvislosti s predmetným ustanovením a znížením administratívnej záťaže v rámci konania o osobitnej registrácii, Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky má v záujme vydať usmernenia, resp. metodické pokyny pre jednotlivé oblasti spracúvania osobných údajov, napr. whistleblowingu, biometrických údajov, cezhraničného toku a pod. 

13. 
Novým návrhom zákona dochádza k zmene a úprave viacerých ustanovení, vrátane ustanovení upravujúcich registráciu, osobitnú registráciu a evidenciu informačných systémov. Vzhľadom na uvedené bolo potrebné prehodnotiť viaceré ustanovenia tak, aby korešpondovali s ostatnými zavádzanými úpravami. 

NBS 	 
14. V čl. I § 76 navrhujeme v prechodných ustanoveniach zjednotiť lehotu na zosúladenie spracúvania osobných údajov v informačných systémoch na jeden rok 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu neexistencie všeobecne záväzných právnych predpisov, ktoré ustanovujú podrobnosti o vypracovaní bezpečnostného projektu podľa § 20 ods. 3, podrobnosti o vykonaní skúšky zodpovednej osoby podľa § 23 ods. 14, vzor evidencie informačných systémov podľa § 42 ods. 1, ako aj vzor oznámenia úradu podľa § 24 ods. 4 pri spracúvaní osobných údajov vo väčšom počte informačných systémov so zreteľom na dátum prebiehajúceho legislatívneho procesu nebude možné dodržať trojmesačné lehoty uvedené v prechodných ustanoveniach. Prevádzkovatelia by mali mať tiež povinnosť zosúladiť spracúvanie osobných údajov v lehote jedného roka odo dňa účinnosti zákona. Rovnako je potrebné, aby doterajšie poverenia, registrácie a osobitné registrácie stratili účinnosť až po uplynutí jedného roka odo dňa nadobudnutia účinnosti zákona. Poznamenávame, že aj pre Úrad na ochranu osobných údajov SR musí byť v súčasnosti len ťažké odhadnúť, ako sa mu podarí z časového hľadiska zvládnuť vykonávanie skúšok. 
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Novým návrhom zákona dochádza k zmene a úprave viacerých ustanovení, vrátane ustanovení upravujúcich registráciu, osobitnú registráciu a evidenciu informačných systémov. Vzhľadom na uvedené bolo potrebné prehodnotiť viaceré ustanovenia tak, aby korešpondovali s ostatnými zavádzanými úpravami. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne 
Na základe rozhodnutia spoločného výboru EHP č. 83/1999 sa smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov v platnom znení (ďalej len „smernica 95/46/EHS“) vzťahuje nielen na členské štáty Európskej únie, ale aj na ostatné štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore. Túto skutočnosť je potrebné zohľadniť v celom návrhu zákona, keďže v predloženom návrhu zákona sa v relevantných ustanoveniach používa iba pojem „členský štát Európskej únie“ bez zohľadnenia skutočnosti, že by malo ísť nielen o členské štáty Európskej únie, ale aj o iné štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore. Odporúčame preto napríklad zaviesť legislatívnu skratku „členský štát“ pre členské štáty Európskej únie a iné štáty, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore a následne túto legislatívnu skratku používať v celom texte návrhu zákona, prípadne iným vhodným spôsobom do návrhu zákona premietnuť skutočnosť, že smernica 95/46/EHS sa vzťahuje aj na tieto štáty. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 4 
1. V § 4 ods. 9 návrhu zákona je potrebné v súlade s čl. 2 písm. b) smernice 95/46/EHS doplniť do výpočtu operácií spracúvania osobných údajov rozširovanie osobných údajov. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 4 
2. V § 4 ods. 11 písm. i) návrhu zákona žiadame slová „o založení Európskeho hospodárskeho priestoru“ nahradiť slovami „o Európskom hospodárskom priestore“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 6 
Podľa § 6 ods. 4 poslednej vety návrhu zákona počas spracúvania na účely podľa prvej vety tohto ustanovenia je prevádzkovateľ povinný osobné údaje „takto“ označiť. Žiadame špecifikovať, čo sa rozumie pod povinnosťou prevádzkovateľa „takto“ označiť údaje, resp. presnejšie uviesť ako majú byť údaje označené. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K poznámkam pod čiarou k odkazom 1, 3, 17, 20 a 35 
Pri citácii zákonov v poznámkach pod čiarou k odkazom 1, 3, 17, 20 a 35 je potrebné doplniť dodatok „v znení neskorších predpisov“, nakoľko tieto právne predpisy boli viackrát novelizované. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 8, § 9 a § 10 
V § 8 ods. 8, § 9, § 10 ods. 4 návrhu zákona v súvislosti s odkazmi na osobitné predpisy žiadame v poznámkach pod čiarou uviesť príslušné právne predpisy za účelom dodržania zásady právnej istoty. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 23 
V § 23 návrhu zákona odporúčame ustanoviť, ktorému subjektu sa podáva žiadosť o absolvovanie skúšky zodpovednej osoby a ktorý subjekt skúšku vykonáva. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. Podrobnosti o skúške bude upravovať vykonávací predpis. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 25 
V § 25 ods. 5 návrhu zákona je potrebné vypustiť slovo „odseku“. Zároveň odporúčame zvážiť presunutie tohto ustanovenia do § 24 návrhu zákona, keďže nesúvisí s ukončením poverenia zodpovednej osoby, ktoré je predmetom úpravy § 25. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 26 
Podľa § 26 ods. 2 písm. i) návrhu zákona je zodpovedná osoba povinná zabezpečovať registráciu informačných systémov. Podľa § 33 písm. b) návrhu zákona povinnosť registrácie sa nevzťahuje na informačné systémy, ktoré podliehajú dohľadu zodpovednej osoby. Z uvedeného nie je zrejmé registráciu akých informačných systémov má zabezpečovať zodpovedná osoba, keď informačné systémy pod jej dohľadom registrácii nepodliehajú. Žiadame zosúladiť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
1. V § 27 ods. 1 návrhu zákona odporúčame výslovne upraviť aj právo dotknutej osoby vyžadovať potvrdenie, či sú alebo nie sú osobné údaje o nej spracúvané. Toto právo pre dotknutú osobu vyplýva z čl. 12 písm. a) prvej odrážky smernice 95/46/EHS. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
2. V § 27 ods. 1 písm. a) návrhu zákona v časti vety za bodkočiarkou sa odkazuje na odsek 4 písm. b) tohto paragrafu. Upozorňujeme, že návrh zákona neobsahuje takéto ustanovenie. Odkaz na odsek 4 písm. b) navrhujeme nahradiť odkazom na odsek 5, keďže ustanovením § 27 ods. 1 písm. a) časťou vety za bodkočiarkou sa preberá čl. 12 písm. a) tretia odrážka smernice 95/46/EHS, ktorá odkazuje na čl. 15 ods. 1, ktorý je prebratý v § 27 ods. 5 návrhu zákona. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
3. V § 27 ods. 1 písm. b) návrhu zákona je potrebné okrem opravy upraviť aj právo dotknutej osoby vyžadovať likvidáciu nesprávnych alebo neúplných údajov tak, ako to ustanovuje čl. 12 písm. b) smernice 95/46/EHS. 	O 	A 	Pripomienka sa zrejme mala dotýkať písmena d), nie b). Pripomienka zapracovaná do písmena d). Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
4. Podľa dôvodovej správy k § 27 návrhu zákona prevádzkovateľ, ktorý nevyhovie námietke dotknutej osoby uplatnenej podľa § 27 ods. 4 zákona, alebo nevyhovie žiadosti dotknutej osoby o preskúmanie vydaného rozhodnutia podľa § 27 ods. 5 zákona, je povinný bez zbytočného odkladu oznámiť túto skutočnosť dotknutej osobe a úradu. Upozorňujeme, že § 27 ods. 4 a 5 takúto úpravu neobsahujú, pričom podľa § 27 ods. 5 druhej vety je prevádzkovateľ povinný žiadosti dotknutej osoby o preskúmanie vydaného rozhodnutia vyhovieť. Žiadame text návrhu zákona a text dôvodovej správy zosúladiť. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 27 
5. V § 27 ods. 5 poslednej vete návrhu zákona je upravená výnimka z práva dotknutej osoby žiadať o preskúmanie vydaného rozhodnutia v prípade, ak rozhodnutie bolo prijaté v priebehu uzatvárania alebo plnenia zmluvy uzatváranej medzi prevádzkovateľom a dotknutou osobou za predpokladu, že sa vyhovelo požiadavke dotknutej osoby, ktorá je obsahom zmluvy, alebo dotknutej osobe bolo na základe dohody udelené právo kedykoľvek počas platnosti zmluvy uplatniť svoj názor. Podľa čl. 15 ods. 2 písm. a) smernice 95/46/EHS výnimka sa uplatňuje ak rozhodnutie bolo prijaté v priebehu uzatvárania alebo plnenia zmluvy - za predpokladu, že tak bolo vyhovené požiadavke dotknutej osoby alebo že jestvujú vhodné opatrenia na zabezpečenie jej oprávnených záujmov, napríklad dojednanie, ktoré jej umožňuje vyjadrovať svoj názor. Smernica tak dojednanie umožňujúce vyjadriť názor uvádza iba ako príklad opatrenia na zabezpečenie oprávnených záujmov dotknutej osoby, zatiaľ čo návrh zákona ho uvádza ako jediné prípustné opatrenie. Žiadame zosúladiť návrh zákona so smernicou a pripustiť tak v zákone možnosť, aby zmluva mohla obsahovať aj iné vhodné opatrenia na zabezpečenie jej oprávnených záujmov. Takisto odporúčame zvážiť vhodnosť formulácie právo kedykoľvek počas platnosti zmluvy uplatniť svoj názor, keďže svoj názor môže dotknutá osoba bezpochyby prezentovať slobodne kedykoľvek aj bez zmluvného dojednania, preto by bolo vhodné ustanovenie preformulovať, prípadne bližšie uviesť, čo sa rozumie pod takýmto právom a aké následky majú byť spojené s jeho uplatnením. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
1. Ustanovenie § 30 ods. 2 návrhu zákona žiadame vypustiť. V právnom predpise Slovenskej republiky nie je možné upravovať právomoci Európskej komisie. Ak predkladateľ považuje za potrebné zdôrazniť, že o primeranosti úrovne ochrany osobných údajov v tretích krajinách rozhoduje Európska komisia, navrhujeme v § 30 ods. 1 návrhu zákona za slová „Prenos osobných údajov do tretej krajiny, ktorá“ vložiť slová „podľa rozhodnutia Európskej komisie“.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
2. V § 30 ods. 1 druhej vete návrhu zákona odporúčame zvážiť správnosť odkazu na odsek 10, keďže odsek 10 nijako nesúvisí s úpravou uvedenou v odseku 1. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. Veta bola vypustená. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
3. V § 30 ods. 3 návrhu zákona žiadame v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky slová „príslušného rozhodnutia Európskej komisie“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
4. Podľa § 30 ods. 3 návrhu zákona záruky ochrany súkromia a základných práv a slobôd jednotlivcov a výkonu príslušných práv môžu pochádzať zo záväzných vnútropodnikových pravidiel prevádzkovateľa schválených príslušným orgánom dozoru v oblasti ochrany osobných údajov. Z návrhu zákona nie je zrejmé o aký príslušný orgán dozoru v tomto prípade ide, či Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky alebo orgán príslušnej tretej krajiny alebo iného členského štátu. Žiadame spresniť. Zároveň upozorňujeme, že ak je týmto príslušným orgánom Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, v návrhu zákona nie je upravená jeho právomoc schvaľovať záväzné vnútropodnikové pravidlá prevádzkovateľa. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
5. V § 30 ods. 4 písm. e) návrhu zákona žiadame vypustiť slová „ktorá nemá spôsobilosť na právne úkony, ak nemožno získať súhlas jej zákonného zástupcu“. Preberané ustanovenie čl. 26 ods.1 písm. e) smernice 95/46/EHS sa neobmedzuje na ochranu životne dôležitých záujmov iba dotknutej osoby, ktorá nemá spôsobilosť na právne úkony, ak nemožno získať súhlas jej zákonného zástupcu, ale vzťahuje sa všeobecne na ochranu životne dôležitých záujmov každej dotknutej osoby. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
6. V § 30 ods. 6 návrhu zákona sú upravené osobitné požiadavky na obsah zmluvy o prenose osobných údajov s prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom so sídlom, miestom podnikania alebo trvalým pobytom v Spojených štátoch amerických, ktorý pristúpil k zásadám bezpečného prístavu. Žiadame v dôvodovej správe odôvodniť túto osobitnú úpravu. Tiež nie je zrejmé, ako sa bude postupovať v prípade, keď prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ so sídlom, miestom podnikania alebo trvalým pobytom v Spojených štátoch amerických nepristúpil k zásadám bezpečného prístavu. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Dôvodová správa doplnená. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 30 
7. Pri citácii rozhodnutí Komisie v poznámkach pod čiarou k odkazom 25, 26 a 27 žiadame slovo „komisie“ nahradiť slovom „Komisie“. 
Pri uvádzaní publikačného zdroja rozhodnutia 2000/518/ES v poznámke pod čiarou k odkazu 25 žiadame v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky slová „Ú. v. ES L 215, 25.8.2000“ nahradiť slovami „Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 16/zv.1“. 
Do poznámky pod čiarou k odkazu 26 odporúčame doplniť aj rozhodnutie Komisie z 15. júna 2001 o štandardných zmluvných doložkách na prenos osobných údajov do tretích krajín podľa smernice 95/46/ES (2001/497/ES) (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/zv. 26). 
Pri uvádzaní publikačného zdroja rozhodnutia 2000/520/ES v poznámke pod čiarou k odkazu 27 žiadame v súlade s bodom 11 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky slová „Ú. v. ES L 215, 25.08.2000“ nahradiť slovami „Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 16/zv.1“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 31 
V § 31 ods. 2 návrhu zákona žiadame slová „právnym poriadkom platným v Slovenskej republike“ nahradiť slovami „týmto zákonom“, keďže podľa čl. 4 ods. 1 písm. a) smernice 95/46/EHS sa má zabezpečiť uplatňovanie právnych noriem prijatých na základe tejto smernice. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 33 
1. V § 33 písm. a) návrhu zákona navrhujeme vypustiť slová „ods. 2“, keďže § 36 neobsahuje odsek 2. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 33 
2. Podľa tabuľky zhody sa ustanovením § 33 písm. d) návrhu zákona transponuje čl. 18 ods. 3 smernice 95/46/EHS. Preberajúce ustanovenie návrhu zákona a preberané ustanovenie smernice 95/46/EHS sú však značne rozdielne. Podľa § 33 písm. d) návrhu zákona sa povinnosť registrácie nevzťahuje na informačné systémy, ktoré obsahujú osobné údaje potrebné na uplatňovanie práv alebo plnenie povinností vyplývajúcich z osobitného zákona alebo sú spracúvané na základe priamo vykonateľného právne záväzného aktu Európskej únie, medzinárodnej zmluvy, ktorou je Slovenská republika viazaná alebo zákona. Avšak podľa čl. 18 ods. 3 smernice 95/46/EHS členské štáty môžu ustanoviť, že odsek 1 (povinnosť registrácie) nebude platiť pre spracovanie, ktorého jediným cieľom je vedenie registra, z ktorého sa majú byť podľa zákonov alebo predpisov poskytované informácie verejnosti a ktoré sú otvorené k nahliadnutiu buď verejnosti vo všeobecnosti alebo ľubovoľnej osobe, ktorá preukáže oprávnený záujem. Žiadame zosúladiť znenie návrhu zákona so znením preberaného ustanovenia smernice. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Tabuľka zhody bola upravená.  	
OAP SVL ÚV SR 	K § 35 
V § 35 ods. 6 návrhu zákona navrhujeme odkaz na odsek 4 nahradiť odkazom na odsek 5, keďže v tomto odseku sa upravuje oznamovanie skutočnosti, že informačný systém nepodlieha registrácii. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 41 a 43 
V § 41 ods. 2 písm. a) a v § 43 ods. 2 písm. a) návrhu zákona je potrebné zohľadniť, že prevádzkovateľom informačného systému môže byť aj fyzická osoba, a teda nebude sa zverejňovať jej názov, ale meno a priezvisko, prípadne obchodné meno. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 44 
1. V § 44 ods. 1 návrhu zákona žiadame vypustiť slovo „nezávislým“. Nezávislosť úradu na ochranu osobných údajov nemožno zabezpečiť deklaratórnym spôsobom, t. j. zákonným vyhlásením, že ide o nezávislý štátny orgán, ale skutočnými garanciami nezávislosti v podobe nezávislého financovania, personálnej nezávislosti a inštitucionálnej nezávislosti. 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 44 
2. V § 44 ods. 1 žiadame tiež vypustiť slová „v postavení ústredného orgánu štátnej správy“. Ústredné orgány štátnej správy určuje zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov. Vyhlásenie úradu na ochranu osobných údajov za ústredný orgán štátnej správy návrhom zákona by predstavovalo nepriamu novelu zákona č. 575/2001 Z. z. Nepriama novelizácia je v právnom poriadku Slovenskej republiky neprípustná. 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 47 
V § 47 ods. 2 návrhu zákona navrhujeme slovo „zvoliť“ nahradiť slovom „vymenovať“, keďže podpredseda úradu nie je volený ale je menovaný. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 52 a 57 
V § 52 a 57 návrhu zákona sa používajú pojmy „zaujatosť“ a „predpojatosť“, resp. „nezaujatosť“ a „nepredpojatosť“. Odporúčame zjednotiť a používať iba jeden z pojmov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 58 
Vnútorné odkazy v § 58 ods. 5, 6 a 8 návrhu zákona je potrebné opraviť, keďže sú posunuté. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 63 
V § 63 ods. 1 návrhu zákona je potrebné zohľadniť, že môže dôjsť nielen k porušeniu práv dotknutej osoby ale aj inej osoby, ktorá v zmysle § 61 ods. 1 je oprávnená podať návrh na začatie konania. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 66 
Navrhujeme prehodnotiť navrhovaný rozsah a horné hranice sadzieb pokút vzhľadom na značne veľké rozpätie medzi dolnou a hornou hranicou sadzby (napr. od 1650 eur do 350 000 eur v § 66 ods. 1 a 3 návrhu zákona). 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 69 
1. Podľa § 69 ods. 1 návrhu zákona ak úrad zistí porušenie povinností ustanovených zákonom, môže zverejniť informácie o tomto porušení a osobe, ktorá sa ho dopustila, resp. môže povinnosť zverejnenia uložiť tejto osobe podľa § 69 ods. 2. Rozhodnutie o zverejnení je ponechané na vlastnú úvahu úradu bez toho, aby zákon bližšie uvádzal podmienky, za ktorých úrad rozhodne o zverejnení. Takáto úprava by mohla mať za následok nerovnaké zaobchádzanie v prípade rovnakých alebo obdobných porušení zákona. Žiadame preto v návrhu zákona ustanoviť kritériá, na základe ktorých úrad rozhodne o zverejnení porušenia zákona alebo ustanoviť povinné zverejňovanie všetkých porušení. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 69 
2. V § 69 ods. 3 druhej vete návrhu zákona navrhujeme doplniť aj sprostredkovateľa, keďže povinnosť môže byť uložená aj sprostredkovateľovi. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K § 78 
V súlade s čl. 4 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky žiadame upraviť odkaz na transpozičnú prílohu nasledovne: „Týmto zákonom sa preberajú právne záväzné akty Európskej únie uvedené v prílohe“. V súvislosti s týmto odkazom žiadame predkladateľa, aby vypracoval transpozičnú prílohu, ktorá bude obsahovať smernicu 95/46/EHS. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K dôvodovej správe 
V celej osobitnej časti dôvodovej správy žiadame slová „Európske spoločenstvo“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovami „Európska únia“ v príslušnom tvare. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Rozhodnutia 2010/87/EÚ, 2010/146/EÚ, 2010/625/EÚ a 2011/61/EÚ sú nelegislatívnymi aktmi, a preto ich žiadame v bode 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti uviesť v časti „nelegislatívne akty“. 
Pri citácii smernice 95/46/EHS žiadame uviesť názov tejto smernice, pod ktorým bola publikovaná v Úradnom vestníku Európskej únie - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/EHS z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
Pri citácii rozhodnutia Komisie z 20. decembra 2001 podľa smernice 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady o primeranej ochrane osobných údajov poskytovaných kanadským Zákonom o ochrane osobných informácií a elektronických dokumentoch (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap.13/zv. 27) žiadame uviesť aj číslo tohto rozhodnutia – 2002/2/ES. 
Pri citácii rozhodnutia Komisie z 30. júna 2003 podľa smernice 95/46/ES Európskeho parlamentu a Rady o primeranej ochrane osobných údajov v Argentíne (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap.13/ zv. 31) žiadame uviesť aj číslo tohto rozhodnutia – 2003/490/ES. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody 
V tabuľke zhody žiadame pri všetkých ustanoveniach smernice 95/46/EHS, ktoré sa preberajú návrhom zákona, uviesť príslušné ustanovenie návrhu zákona zabezpečujúce transpozíciu (napr. pri čl. 13 ods. 2 smernice 95/46/EHS ide o § 6 ods. 4 návrhu zákona). 
Ak sa ustanovenie čl. 18 ods. 5 smernice 95/46/EHS skutočne transponuje, ako uvádza predkladateľ, žiadame v tabuľke zhody uviesť príslušné ustanovenie návrhu zákona. Za také nemožno považovať § 33 písm. a) až d), ktorý sa vzťahuje na informačné systémy, v ktorých sa spracúvajú osobné údaje úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami spracovania. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii smernice 95/46/EHS 
Žiadame zabezpečiť transpozíciu čl. 25 ods. 3 smernice 95/46/EHS výslovnou úpravou povinnosti Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky informovať Európsku komisiu o prípadoch, keď sa domnieva, že tretia krajina nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov. 
 	O 	ČA 	Úroveň ochrany osobných údajov hodnotí Európska komisia na základe stanoviska pracovnej skupiny zriadenej podľa článku 29 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov. 
Článok 25 ods. 3 tejto smernice je po úprave vlastného materiálu na základe pripomienok pripomienkujúcich subjektov transponovaný do § 46 ods. 2 písm. a) návrhu zákona. 

 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu zákona 
Vzhľadom na skutočnosť, že transpozícia čl. 23 smernice 95/46/EHS sa zabezpečuje aj ustanoveniami Občianskeho zákonníka, je potrebné doplniť smernicu 95/46/EHS do transpozičnej prílohy Občianskeho zákonníka. 
 	O 	ČA 	Po konzultáciách s Ministerstvom spravodlivosti Slovenskej republiky, transpozičná príloha Občianskeho zákonníka bude doplnená pri jeho najbližšej novelizácii. 	
NS SR 	Všeobecne 
Predložený návrh zákona o ochrane osobných údajov navrhujem stiahnuť z legislatívneho procesu vzhľadom na prebiehajúci legislatívny proces v rámci Európskej únie týkajúci sa komplexnej reformy ochrany osobných údajov - návrh NARIADENIA EURÓPSKEHOHO PARLAMENTU A RADY o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov): - COM(2012) 11 final, 2012/0011 (COD) 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. 
Skutočnosť, že sa pripravuje reforma predpisov v oblasti ochrany osobných údajov na európskej úrovni nič nemení na tom, že Slovenská republika je povinná si plniť záväzky voči Európskej únii a na vnútroštátnej úrovni prijať zmeny reflektujúce spoločenský a technologický vývoj. 
 	
GP SR 	Všeobecne 
Podľa dôvodovej správy sa predkladaným návrhom zákona dôsledne transponuje Smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov a súčasne sa reaguje na potreby aplikačnej praxe. Zrejme však z dôvodu dôslednej transpozície smernice, účelom ktorej má byť prevedenie jej obsahu do právneho poriadku (nie jej znenia), sú niektoré ustanovenia nejasné, nezrozumiteľné a zmätočné. Návrh zákona tým stráca vnútornú súvislosť, používa zložité formulácie, obsahuje príliš veľa vnútorných (zbytočných) odkazov a aj terminologických a gramatických nezrovnalostí. 

V nadväznosti na uvedené všeobecné pripomienky a pripomienky k jednotlivým ustanoveniam odporúčame návrh dopracovať tak, aby spĺňal požiadavky kladené na zákon podľa Čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. Potrebné je tiež predložiť návrhy vykonávacích právnych predpisov (§ 20 ods. 3, § 23 ods. 14, § 34 ods. 2, § 35 ods. 2, § 37 ods. 2, § 38 ods. 3, § 39 ods. 1, ods. 2, § 42 ods. 1), ktoré by mali nadobudnúť účinnosť spolu s návrhom zákona. 
 	O 	ČA 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Na základe aplikačnej praxe možno badať, že súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov neposkytuje dostatočnú právnu istotu pre všetky subjekty, ktoré sú zahrnuté v procese spracúvania osobných údajov, či už z pohľadu plnenia povinností alebo uplatňovania svojich práv. Cieľom predkladaného materiálu je zaviesť prehľadnú úpravu práv a povinností osôb začlenených do procesu spracúvania osobných údajov, upevniť nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov, ktoré vyplývajúce z medzinárodných dokumentov a poskytnúť odchýlky potrebné v konaní podľa tohto zákona z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Návrh zákona prispeje k dosiahnutiu väčšej právnej istoty pre všetky zainteresované subjekty. 

Návrhy vykonávacích predpisov boli doplnené. 

 	
GP SR 	1. K § 4 
V ods. 1 slovo „takou“ nahradiť slovom „určiteľnou“, vypustiť slovo „pričom“ a následne ustanovenie gramaticky upraviť. 

V ods. 8 vypustiť slová „či už sa jedná o tretiu stranu alebo nie“ z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	N 	Návrh zákona upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb v súlade s článkom 19 odsek 3 a článkom 22 odsek 1 Ústavy Slovenskej republiky. Základným predmetom zákona je chrániť základné práva a slobody fyzických osôb pri spracúvaní ich osobných údajov. V nadväznosti na to, ustanovenie § 3 ods. 1 upravuje definíciu pojmu „osobný údaj“ a ďalšie pojmy, vrátane „príjemcu“, ktoré sú nevyhnutné pre riadnu aplikáciu zákonných ustanovení v praxi. Obsah vznesenej pripomienky nezohľadňuje dikciu smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, pripomienky Európskej komisie k súčasne platnému zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov ako aj prax v oblasti ochrany osobných údajov obsiahnutú v jednotlivých stanoviskách pracovnej skupiny 29 zriadenej podľa uvedenej smernice. 

Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov. 

GP SR 	2. K § 5 
Odsek 3 formulačne upraviť podľa § 1 zákona č. 330/2007 Z. z. o registri trestov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
GP SR 	3. K § 6 
Odsek 1 vypustiť; jeho obsah už je súčasťou definície prevádzkovateľa (§ 4 ods. 3). 

V ods. 2 upresniť, čo je „zákonný účel“; ak ide o účel spracovania osobných údajov ustanovený zákonom, tak aj táto požiadavka už je obsiahnutá v § 4 ods. 3. 

V ods. 2 vypustiť písm. i) ako nadbytočné; táto požiadavka je uvedená v ods. 1. 

Odsek 3 vypustiť – prvú vetu zapracovať do ods. 2 písm. a), druhú vetu do ods. 2 písm. b). 
 	O 	ČA 	Odsek 1 a 2 
Navrhované ustanovenie nadväzuje na definíciu pojmu „prevádzkovateľ“ ustanovenú v § 4 ods. 3. Predmetná definícia bola za účelom lepšej prehľadnosti a právnej istoty upravená, a to aj vo vzťahu k slovám „ustanovený účel“. Podľa navrhovanej definície, ak účel, prípadne aj podmienky spracúvania osobných údajov ustanovuje priamo vykonateľný právne záväzný akt Európskej únie, medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná a zákon, prevádzkovateľom je ten koho na plnenie účelu spracúvania ustanovuje tento právny základ alebo kto spĺňa podmienky stanovené v tomto právnom základe. Návrh zákona taktiež umožňuje, aby prevádzkovateľom bol nielen jeden subjekt, ale aj viacerí, pokiaľ účel a podmienky spracúvania určia spoločne. 
Ustanovenia § 6 ods. 1 a § 6 ods. 2 písm. i), aj napriek tomu, že obe používajú termín v súlade s „dobrými mravmi“ majú odlišný obsah a význam, a to aj v nadväznosti na ďalšie ustanovenia zákona, najmä § 8 ods. 9, ktorý upravuje povinnosti, ktoré je sprostredkovateľ pri spracúvaní osobných údajov povinný dodržiavať. 

Odsek 2 – „zákonný účel“ 
Upravené. 

Odsek 3 
Predkladateľ je názoru, že ponechanie uvedeného odseku v navrhnutom znení zabezpečí prehľadnejšiu úpravu nech presunutie prvých dvoch viet do odseku 1. 

GP SR 	4. K § 8 
V ods. 2 vypustiť slová „opatreniami podľa § 19 ods. 1“ – podmienky spracúvania osobných údajov sa podľa ods. 4 písm. g) dohodnú v zmluve (ods. 3). 

V nadväznosti na ods. 4 písm. h) doplniť ustanovenie o skutočnosť, kedy je sprostredkovateľ povinný mať zodpovednú osobu, keďže podľa § 23 zodpovedná osoba vykonáva dohľad nad ochranou spracúvaných osobných údajov a jej poverenie je navyše povinnosťou prevádzkovateľa (§ 23 ods. 2). 

V ods. 4 písm. j) slová „údaje o dobe“ nahradiť slovom „dobu“. 

V ods. 5 slová „pri najbližšom kontakte“ nahradiť určeným termínom a vypustiť slová „ak ho má prevádzkovateľ zriadené“. Možno totiž predpokladať, že každý prevádzkovateľ podľa tohto zákona webové sídlo má a nadväzne na odsek 6 jednoznačne určiť, kto má povinnosť oznámiť dotknutej osobe spracúvanie jej osobných údajov – podľa navrhovaného znenia túto povinnosť má prevádzkovateľ i sprostredkovateľ. 

Odsek 11 vzhľadom na jeho duplicitu s ods. 10 vypustiť. 
 	O 	ČA 	Pripomienky zapracované. Ustanovenie upravené. 

Odsek 2: 
Zo smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa (ods. 4 písm. g) v spojitosti s ostatnými náležitosťami), na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom zároveň poskytne väčšiu právnu istotu ako doterajšia právna úprava. 
Prevádzkovateľ je však pri výbere sprostredkovateľa povinný dbať najmä na jeho odbornú, technickú, organizačnú a personálnu spôsobilosť zabezpečiť spracúvanie osobných údajov v súlade s týmto zákonom. Túto požiadavku vyžaduje priamo čl 17 ods. 2 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Prevádzkovateľ nemôže zveriť spracúvanie osobných údajov sprostredkovateľovi, ak by tým mohli byť ohrozené práva a právom chránené záujmy dotknutých osôb. 

Odsek 4 písm. h): 
Podľa navrhovaného § 8 ods. 9 povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu má aj sprostredkovateľ, a to za splnenie zákonom ustanovených podmienok pre prevádzkovateľa. 

Odsek 11: 
Jedným z hlavných účelov návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov je poskytnúť právnu istotu pre všetky subjekty v procese spracúvania osobných údajov. Tak je tomu aj v prípade namietaného ustanovenia, ktoré výslovne ustanovuje, že sprostredkovateľ zodpovedá za plnenie jemu vymedzených povinností v rozsahu zmluvy uzatvorenej s prevádzkovateľom. 

GP SR 	5. K § 9 
§ 9 vypustiť vzhľadom na § 4 ods. 3. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 9 zavádza spoločný nadpis, ktorý znie „právny základ spracúvania osobných údajov“, pričom navrhované ustanovenie § 4 ods. 3 definuje pojem prevádzkovateľ. Z obsahu pripomienky nie je zrejmé, z akého dôvodu pripomienkujúci subjekt namieta a požaduje vypustenie § 9. Odôvodnenie v tomto smere absentuje. 
Čo sa týka § 9, jedná sa o ďalšiu kľúčovú podmienku na zákonné spracúvanie osobných údajov. Právnym základom je potrebné rozumieť oprávnenie prevádzkovateľa k spracúvaniu osobných údajov jednotlivých dotknutých osôb. Inými slovami, ide o dôvod, ktorý umožňuje prevádzkovateľovi vykonávať akékoľvek operácie s osobnými údajmi dotknutých osôb v súlade s platnou legislatívou, avšak za podmienok uvedených v nasledujúcich ustanoveniach. Navrhované ustanovenie taxatívne vymenúva právne základy, ktorými sú: 
? priamo vykonateľný právne záväzný právny akt Európskej únie, 
? medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, 
? tento zákon, 
? osobitný zákon, 
? súhlas dotknutej osoby. 
Ustanovenie § 9 jednoznačne odlišuje právne základy spracúvania osobných údajov a z tohto členenia, ktoré je bližšie špecifikované v § 10 a 11 vyplýva, že na dané spracúvanie (účel) možno použiť len jeden z uvedených právnych základov. Ak je napríklad právnym základom spracúvania osobných údajov osobitný zákon, potom nemožno na to isté spracúvanie aplikovať napríklad súhlas dotknutej osoby. Tento princíp primárne vyplýva z článku 7 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

GP SR 	6. K § 10 
Odseky 1 a 2 spojiť a spracúvanie osobných údajov bez súhlasu dotknutých osôb prehľadne rozčleniť na pododseky. 

S ohľadom na zabezpečenie vnútornej súvislosti právneho predpisu, ako prvé zaradiť ustanovenia upravujúce spracúvanie osobných údajov so súhlasom dotknutej osoby a ustanovenia o ich spracúvaní bez súhlasu dotknutej osoby zaradiť následne. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava sa týka dôslednejšej transpozície článku 7 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, pričom bola zrealizovaná komplexne aj so zapracovaním právnych základov, ktorými sú priamo vykonateľné právne záväzné akty Európskej únie a medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná. 
Spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je v zmysle navrhovanej úpravy zákona možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb (§ 11) alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví priamo vykonateľný právne záväzný akt Európskej únie a medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, tento zákon (§ 10 odsek 1), osobitný zákon (§ 10 odsek 2), prípadne ak je splnená podmienka v ustanovení § 10 odsek 3. 
Systematika rozčlenenia právnych základov spracúvania osobných údajov a podmienok ich spracúvania bola navrhnutá v kontexte príslušných článkov Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorých „Medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom.“ a vo vzťahu k štátnym orgánom, ktoré „môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“. V tejto súvislosti boli do § 10 zapracované aj právne základy, ktorými sú priamo vykonateľné právne záväzné akty Európskej únie a medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná. Ak je napríklad právnym základom spracúvania osobných údajov osobitný zákon, potom nemožno na to isté spracúvania aplikovať napríklad súhlas dotknutej osoby. Tento princíp primárne vyplýva z článku 7 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

GP SR 	7. K § 11 
Odsek 1 vypustiť ako nadbytočný. 

V ods. 4 uvedené spôsoby preukazovania súhlasov rozčleniť na pododseky, v tretej vete slovo „dôkaz“ nahradiť slovom „doklad“, jeho náležitosti tiež uviesť formou pododsekov a v poslednej vete vypustiť slová „toho, kto súhlas dáva“. 
 	O 	N 	Ustanovenie § 9 jednoznačne odlišuje právne základy, t.j. možné oprávnenia na spracúvanie osobných údajov. Z tohto členenia, ktoré je bližšie špecifikované v § 10 a 11 vyplýva, že na dané spracúvanie (účel) možno použiť len jeden z uvedených právnych základov. Ak je napríklad právnym základom spracúvania osobných údajov osobitný zákon, potom nemožno na to isté spracúvania aplikovať napríklad súhlas dotknutej osoby. Súhlas dotknutej osoby ako právny základ spracúvania osobných údajov tak možno použiť len na také spracúvania osobných údajov (situácie), pri ktorých o spracúvaní (či nespracúvaní) svojich osobných údajov rozhoduje výlučne dotknutá osoba (nevyplýva z osobitného zákona) a prevádzkovateľ nemá možnosť (nesmie) na dotknutú osobu vyvíjať žiadny nátlak ani jej rozhodovanie ovplyvňovať. Tento princíp primárne vyplýva z článku 7 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

GP SR 	8. K § 12 
V ods. 1 zvážiť potrebu prvej vety vzhľadom na taxatívne vymedzenie prípadov spracúvania osobných údajov bez súhlasu dotknutej osoby. 

V ods. 3 v poslednej vete bližšie určiť informácie „podľa § 15“ z dôvodu, že napr. nepôjde o informácie podľa § 15 ods. 1 písm. a) až d), keďže dotknutou osobou je zamestnanec prevádzkovateľa. 
 	O 	ČA 	Odsek 1 
Navrhované ustanovenie § 11 upravuje súhlas dotknutej osoby, jeho náležitosti a podmienky získavania ako jeden z možných právnych základov na spracúvanie osobných údajov podľa tohto zákona. Naproti tomu ustanovenie § 12 ods. 1 upravuje špecifickú situáciu kedy a za akých podmienok je možné získavať osobné údaje fyzickej osoby od inej fyzickej osoby. Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov vo svojich ustanoveniach predpokladá rôzne situácie, v rámci ktorých bližšie ustanovuje podmienky spracúvania osobných údajov. Jednou z nich je aj spomínané ustanovenie § 12 ods. 1. 

Odsek 3 
Upravený. 

GP SR 	9. K § 14 
Odsek 2 zapracovať do ods. 1 písm. a). 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
GP SR 	10. K § 15 
V ods. 1 písm. e) vyjadriť, či ide o taxatívne doplňujúce informácie a text nadväzne upraviť. 

Text ods. 2 formulačne upraviť, text zjednodušiť a sprehľadniť (údaje podľa ods. 2 sú zahrnuté v ods. 1, ktoré je prevádzkovateľ povinný dotknutej osobe oznámiť vždy). Nadväzne upraviť aj odsek 3. 

V ods. 7 za slovo „kriminality“ vložiť čiarku. 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. 

Odsek 2 a 3: 
Dôvodom navrhovanej úpravy je výslovná požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 11 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 
 	
GP SR 	11. K § 17 
Odseky 1 a 2 spojiť. 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie odseku 2 bolo urpavené na základe pripomienky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktoré je gestorom zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

GP SR 	12. K § 18 
V ods. 1 doplniť predmet „upozornenia“ a „uplatnenia svojho práva“. 	O 	N 	Predmetom namietaného upozornenia alebo uplatnenia si práva dotknutou osobou u prevádzkovateľa je poskytnutie nesprávnych, neúplných alebo neaktuálnych osobných údajov tretej strane, alebo ich poskytnutie bez právneho základu. 

GP SR 	13. K § 21 
V ods. 2 vypustiť slová „podľa ods. 1“, ustanovenia zosúladiť s § 26 ods. 2 písm. d) a jednoznačne určiť osobu, ktorá je povinná poučiť oprávnenú osobu. 

V ods. 4 slovo „svoju“ vypustiť. 
 	O 	ČA 	Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predložený návrh precizuje, odkedy má fyzická osoba postavenie oprávnenej osoby, čo v praxi podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších údajov spôsobovalo aplikačné problémy u prevádzkovateľov. Povinnosť poučiť takéto osoby podľa zákona prináleží prevádzkovateľovi, pričom pokiaľ mu vznikne povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu, tak poučenie zabezpečuje zodpovedná osoba. Je následne vecou prevádzkovateľa, aký interný mechanizmus pri zabezpečovaní poučenia zvolí. Z hľadiska ochrany osobných údajov je však nevyhnutné, aby predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činností s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 

Ustanovenie odseku 4 upravené podľa pripomienky. 

GP SR 	14. K § 22 
V ods. 3 odstrániť text v zátvorkách. 

V ods. 4 slová „alebo vzťahu podľa ods. 3“ nahradiť iným vhodným označením pre fyzické osoby, ktoré v rámci svojej pracovnej činnosti sa dostanú do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa. 
 	O 	A 	Pripomienky zapracované. Ustanovenie upravené.  	
GP SR 	15. K § 23 
V ods. 5 upraviť podmienky bezúhonnosti a spôsob jej preukazovania priamo (neodkazovať na § 46 ods. 5). 

V ods. 8 písm. f) navrhovaný text nahradiť slovami „súhlas s poverením a podpis poverenej osoby“. 

Odseky 10 až 14 uviesť v samostatnom ustanovení (ide zrejme o „odbornú skúšku“) a doplniť o základné údaje o tejto skúške (kde sa vykonáva, či je za úhradu; ak áno, kto ju uhrádza) – návrh obsahuje len náležitosti žiadosti o vykonanie skúšky a náležitosti potvrdenia o vykonaní skúšky. 
 	O 	A 	Pripomienky zapracované. Ustanovenie upravené. 	
GP SR 	16. K § 25 
Odsek 3 rozšíriť aj o povinnosť informovať úrad o zmene zodpovednej osoby v prípade zániku poverenia. V tejto súvislosti je tak odsek 4 nejasný. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Ustanovenie doplnené. 	
GP SR 	17. K § 27 
V ods. 1 písm. a) slová „bod 2 až 6“ nahradiť slovami „druhom až šiestom bode“. 

Odsek 2 je nezrozumiteľný – obmedzenie práv dotknutej osoby podľa ods. 1 písm. d) a e) nedáva zmysel (ide o opravu a likvidáciu osobných údajov). 

V ods. 3 až 5 vypustiť slovo „bezplatnej“. 

Odsek 5 je zrejme z dôvodu prekladu príslušnej smernice nezrozumiteľný. 

Odsek 6 upraviť – nezdá sa správne, aby bol prevádzkovateľ povinný vybaviť podľa zákona iba písomnú žiadosť, takáto povinnosť by mala byť pri každom spôsobe predloženia žiadosti. 
 	O 	ČA 	Pripomienky zapracované. Ustanovenie upravené. 

Navrhovaný odsek 2 upravuje možnosti obmedzenia práv dotknutých osôb, ktoré tento zákon poskytuje. Právo dotknutej osoby možno obmedziť len v prípade opravy osobných údajov alebo ich likvidácie, ak je súčasne kumulatívne splnená ďalšia podmienka, ktorou je úprava v osobitnom zákone, alebo uplatnením takéhoto práva by bola porušená ochrana dotknutej osoby, alebo by boli porušené práva a slobody iných osôb. 

Navrhovaný odsek 5 je ustanovením, do ktorého boli zapracované pripomienky expertov v súlade s dikciou článku 15 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Zámerom tohto ustanovenia je dať právo dotknutej osobe žiadať prevádzkovateľa o preskúmanie rozhodnutia, ktoré bolo vydané výlučne na základe automatizovanej formy spracúvania metódou odlišnou od takejto formy spracúvania. Prevádzkovateľ je povinný žiadosti dotknutej osoby vyhovieť a to tak, že rozhodujúcu úlohu pri preskúmaní rozhodnutia zohrá ľudský faktor. 

Podľa navrhovaného odseku 6 ak dotknutá osoba uplatní svoje právo písomne spôsobom, pri ktorom sa neodvoláva na konkrétne ustanovenie zákona, ale z obsahu žiadosti vyplýva, že si uplatňuje svoje právo, žiadosť sa považuje za žiadosť podanú podľa tohto zákona a prevádzkovateľ je povinný takúto žiadosť dotknutej osoby vybaviť v súlade s týmto zákonom. Podľa zákona možno žiadosť na uplatnenie práva dotknutou osobou podať aj osobne. Ak dotknutá osoba žiadosť podáva ústne, prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ žiadosť dotknutej osoby zaznamená do zápisnice a kópiu zápisnice je povinný odovzdať dotknutej osobe. Ak dotknutá osoba uplatní právo písomne alebo osobne u sprostredkovateľa, ktorý spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa, sprostredkovateľ je povinný písomnú žiadosť dotknutej osoby alebo zápisnicu bez zbytočného odkladu odovzdať prevádzkovateľovi. Žiadosť podaná dotknutou osobou u sprostredkovateľa sa považuje za žiadosť prijatú prevádzkovateľom. 

GP SR 	18. K § 28 
V ods. 2 slovo „informácie“ nahradiť slovom „požiadavky“ a text formulačne upraviť (plnenie nie je bezplatné, keď sa platí úhrada v určenej výške). 

Odsek 3 je neúplný – nevyplýva z neho lehota na „splnenie požiadaviek podľa ods. 1“, ale len lehota na informovanie dotknutej osoby o vybavení jej požiadavky a chýba aj lehota na poskytnutie informácie podľa odseku 2. 
 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
GP SR 	19. K § 29 
Z ustanovenia nevyplýva, o oznámenie akých obmedzení práv dotknutej osoby ide; § 27 ods. 1 písm. d) a e) rieši opravu nesprávnych údajov a ich likvidáciu. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie je potrebné vykladať v kontexte súvisiacich ustanovení návrhu zákona. Obmedzenie práv dotknutej osoby je systematicky začlenené do ochrany práv dotknutých osôb. 
Obmedzenie práv dotknutej osoby znamená odmietnutie požiadavky dotknutej osoby o opravu alebo likvidáciu jej osobných údajov, o ktorú požiadala dotknutá osoba v rámci uplatnenia svojich práv podľa tohto zákona. Takéto obmedzenie je prevádzkovateľ povinný bezodkladne oznámiť dotknutej osobe a úradu. 
 	
GP SR 	20. K § 30 
V ods. 1 vypustiť poslednú vetu. 	O 	A 	Ustanovenie upravené.  	
GP SR 	21. K § 44 
Podľa ods. 1 je úrad „nezávislý štátny orgán v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom“. Organizáciu ústrednej štátnej správy upravuje zákon č. 575/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov, podľa ktorého sú ústrednými orgánmi štátnej správy ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy, ktoré § 21 cit. zákona taxatívne vymenúva, avšak úrad pre ochranu osobných údajov medzi nimi nie je. Citovaný zákon tiež nepozná kategóriu „štátny orgán v postavení ústredného orgánu štátnej správy“. Okrem toho by zmena postavenia úradu predstavovala nepriamu novelu zákona č. 575/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov, čo je neprípustné. Z uvedených dôvodov je potrebné postavenie úradu upraviť. 

Ods. 3 a 4 vypustiť ako nadbytočné. 
 	O 	N 	Podľa článku 28 ods. 1 druhý pododsek smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov dozorný organ, ktorým v podmienkach Slovenskej republiky je Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, má konať s úplnou nezávislosťou vo vykonávaní im zverených funkcií. Podľa článku 28 ods. 3 je každý dozorný orgán zabezpečený najmä vyšetrovacími právomocami, efektívnymi právomocami intervencie a právomocou zaoberať sa právnymi postupmi súvisiacimi s porušením predpisov prijatých v súlade s uvedenou smernicou. Každý členský štát je tiež povinný zabezpečiť konzultácie administratívnych opatrení a predpisov týkajúcich sa spracovania osobných údajov s dozorným orgánom. 
Požiadavku na nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potvrdilo prijatie Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 01. decembra 2009. Vychádzajúc z článkov Lisabonskej zmluvy, smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov a Dodatkového protokolu k Dohovoru č. 108 o ochrane osôb pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, týkajúci sa orgánov dozoru a cezhraničných tokov údajov, požiadavka na úplnú nezávislosť dozorného orgánu zahŕňa 
1. inštitucionálnu nezávislosť, čo znamená nezávislosť Úradu od iných štátnych orgánov, 
2. funkčnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad nemá podliehať pokynom, pokiaľ ide o obsah a rozsah jeho pôsobnosti, a 
3. hmotnú nezávislosť, čo znamená, že Úrad má disponovať vlastným rozpočtom, s ktorým môže nezávisle hospodáriť. 

Túto požiadavku potvrdzuje aj dôvodová správa k uvedenému Dodatkovému protokolu, ktorá jednoznačne trvá na pridelení dostatočných prostriedkov dozornému orgánu na plnohodnotný výkon funkcií bez nutnosti podriadenia sa vonkajším zásahom. 

Podľa bodu 25 Rozhodnutia Súdneho dvora vo veci C-518/07 Komisia Európskych spoločenstiev proti Spolkovej republike Nemecko (2010) záruka nezávislosti vnútroštátnych dozorných orgánov má zabezpečiť účinnosť a spoľahlivosť dohľadu nad dodržiavaním právnych predpisov v oblasti ochrany fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a musí byť vykladaná s ohľadom na tento cieľ. Táto záruka nebola vytvorená preto, aby uvedeným orgánom ako takým a ich úradníkom priznala osobitné postavenie, ale bola vytvorená s cieľom posilniť ochranu osôb a subjektov dotknutých ich rozhodnutiami. Z toho vyplýva, že pri vykonávaní svojich úloh musia dozorné orgány konať objektívne a nestranne. Podľa bodu 28 uvedeného rozhodnutia Súdneho dvora článok 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov je potrebné vykladať tak, že nezávislosť vnútroštátnych orgánov znamená absenciu akýchkoľvek pokynov v súvislosti s výkonom ich služobných povinností. Ďalej, podľa bodu 30 tohto rozhodnutia táto nezávislosť vylučuje nielen akýkoľvek vplyv zo strany kontrolovaných subjektov, ale aj akýkoľvek príkaz a iný priamy alebo nepriamy vonkajší vplyv, ktorý by mohol spochybniť vykonávanie úloh uvedenými orgánmi, ktoré spočívajú v zabezpečení spravodlivej rovnováhy medzi ochranou základného práva na súkromie a voľným pohybom osobných údajov. 

Potreba dostatočnej nezávislosti úradu bola premietnutá aj do Schengenského akčného plánu Slovenskej republiky, podľa ktorého sa požaduje prijať legislatívne úpravy, ktoré budú garantovať posilnenie nezávislosti úradu od výkonnej moci. Vychádzajúc z uvedených dôvodov sa jednoznačne vymedzuje osobitné postavenie úradu ako štátneho orgánu v postavení ústredného orgánu štátnej správy v rozsahu ustanovenom týmto zákonom, ktorý je vo svojej činnosti pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov samostatný, nestranný a nezávislý od každého iného verejnoprávneho alebo súkromného subjektu v súlade s transpozíciou čl. 28 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Pokiaľ ide o nestrannosť a nezávislosť úradu, na prvom mieste je nevyhnutné stanoviť v zákone, že úrad je povinný vykonávať svoje činnosti nestranne a predovšetkým nezávisle. Pod nezávislosťou je potrebné rozumieť nielen nezávislosť na podnikateľskom sektore, ale rovnako nezávislosť od iných štátnych orgánov či politických strán. Právny poriadok Slovenskej republiky pozná rôzne formy orgánov štátnej správy (ministerstvo, ústredný orgán štátnej správy, ústredný štátny orgán atď.), pričom vo vzťahu k úradu sa navrhuje osobitné postavenie ako štátneho orgánu, ktorý bude pri plnení úloh podľa tohto zákona v postavení ústredného orgánu štátnej správy, a to práve z dôvodu jedinečnosti agendy, ktorú úrad plní. Navrhnutá konštrukcia zohľadňuje predovšetkým dôležitosť a význam oblasť úpravy ochrany osobných údajov a súkromia fyzických osôb, ktorá tvorí neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd garantovaných Ústavou Slovenskej republiky. Nová právna úprava je zároveň v súlade s vyššie uvedenými požiadavkami medzinárodných dokumentov. 
 	
GP SR 	22. K § 45 
V nadväznosti na pripomienku k § 44 ods. 1 a úlohy úradu vymedzené v odseku 1 navrhujeme odsek 2 vypustiť. 	O 	A 	Ustanovenie odseku 2 bolo vypustené. 	
GP SR 	23. K § 46 
V ods. 4 slová „ak odsúdenie nebolo zahladené“ nahradiť slovami „ak sa podľa rozhodnutia súdu alebo na základe zákona nehľadí na páchateľa, ako keby nebol odsúdený alebo trest mu nebol zahladený“. Navrhovaná konštrukcia definovania bezúhonnosti zodpovedá navrhovanému preukazovaniu bezúhonnosti formou výpisu z registra trestov. 

V ods. 10 slová „a súd nerozhodol v jeho prípade o podmienečnom odložení výkonu trestu odňatia slobody“ nahradiť slovami „a výkon trestu mu nebol podmienečne odložený“. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
GP SR 	24. K § 48 
V ods. 2 doplniť podmienky bezúhonnosti a spôsob jej preukazovania vrchného inšpektora a inšpektorov úradu. 

Odsek 6 doplniť o prípad straty bezúhonnosti. 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov tak, aby vychádzalo a bolo v súlade so zákonom č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  	
GP SR 	25. K § 50 
V ods. 3 prvú a druhú vetu vymeniť. 	O 	A 	Ustanovenie upravené.  	
GP SR 	26. K § 54 
V písm. c) vypustiť slová „aby kontrolnému orgánu v určenej lehote“ a ďalší text gramaticky upraviť (poskytnutie dokladov, iných písomností...). 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
GP SR 	27. K § 57 
V ods. 3 v prvej vete upraviť slovosled. 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
GP SR 	28. K § 61 
Podľa ods. 1 sa konanie začína na návrh dotknutej osoby alebo bez návrhu, podľa ods. 5, ak návrh na začatie konania „doručí“ iná osoba ako navrhovateľ, návrh sa považuje za „podnet na začatie konania bez návrhu“ a podľa ods. 7, ak úrad podnet neodloží, začne konanie z vlastnej iniciatívy; z vlastnej iniciatívy začne úrad konať aj na základe výsledkov kontroly. Takto určený spôsob začatia konania pokladáme za zmätočný; je potrebné jednoznačne ustanoviť, že konanie začína na návrh alebo na podnet úradu. Ustanovenie je potrebné doplniť aj o účastníkov konania, keďže podľa ods. 8 osoba, ktorá podáva podnet na začatie konania, účastníkom nie je. 

V ods. 2 písm. e) nie je jasné, o kópiu akej listiny ide - § 27 ustanovuje rozsah informácií, ktoré môže dotknutá osoba vyžadovať od prevádzkovateľa, ako aj možnosť dotknutej osoby namietať voči spôsobu spracúvania, využívaniu a poskytovaniu osobných údajov. 
 	O 	N 	Podľa navrhovanej úpravy konanie o ochrane osobných údajov možno začať na návrh alebo bez návrhu. Návrh na začatie konanie môže podať každá fyzická alebo právnická osoba, pričom zákon diferencuje medzi osobami podávajúcimi takýto návrh. Navrhovateľom a teda aj účastníkom konania podľa tohto zákona je len fyzická osoba, ktorá je zároveň dotknutou osobou alebo osobou, ktorá tvrdí, že je priamo dotknutá na svojich právach ustanovených týmto zákonom. Iná fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorá podá návrh na začatie konania, nie je účastníkom konania. Takýto návrh inej fyzickej osoby alebo právnickej osoby úrad posúdi ako podnet. Úrad zároveň začne konanie z vlastnej iniciatívy na základe podnetu alebo výsledkov kontroly, ktorou boli zistené nedostatky. 

Čo sa týka náležitostí návrhu na začatie konania, účelom je poskytnúť odchýlky potrebné v konaní o ochrane osobných údajov podľa tohto zákona, a to z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Navrhovaným ustanovením, vrátane písm. e), sa zachová deklarovaný postup pri domáhaní sa svojich práv dotknutou osobou, v rámci ktorého sa uplatňuje tzv. dvojinštančné konanie vyplývajúce z medzinárodných dokumentov. V prvej fáze je dotknutá osoba povinná uplatniť svoje práva a domáhať sa nápravy priamo u prevádzkovateľa a až následne, pokiaľ jej prevádzkovateľ nevyhovie, alebo dotknutá osoba sa aj naďalej domnieva, že prevádzkovateľ porušuje jej práva na ochranu osobných údajov, dotknutá osoba má právo obrátiť sa priamo na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, ako dozorný orgán nad ochranou osobných údajov. Samozrejme, že takýto postup nie je možné aplikovať v každom prípade. Preto návrh zákona počíta s prípadmi, kedy dotknutá osoba nemusí preukázať uplatnenie svojich práv u prevádzkovateľa, ak sa takéto právo nemohlo uplatniť alebo dotknutá osoba preukáže dôvody hodné osobitného zreteľa. Predmetné listiny spravidla majú dôležitý význam v rámci samotného konania. 
 	
GP SR 	29. K § 62 
V nadväznosti na pripomienky k § 61 je potrebné upraviť aj lehoty v konaní uvedené v odsekoch 1 a 2 a v ods. 3 upraviť plynutie lehoty vzhľadom na skutočnosť, že podľa § 61 ods. 7 môže úrad konať na základe výsledkov kontroly, t.j. až po skončení kontroly. 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov. 	
GP SR 	30. K § 63 
Z ods. 1 nevyplýva, aké opatrenia úrad rozhodnutím uloží, keďže taxatívny výpočet uložených opatrení „okrem opatrení podľa ods. 1“ je uvedený v odseku 2. 

Zastavenie konania je obsahom § 62 ods. 6. 
 	O 	N 	Konanie o ochrane osobných údajov podľa tohto zákona predstavuje osobitné konanie v rámci zabezpečovania a výkonu ústavného práva fyzických osôb na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe. Účelom tejto úpravy je poskytnúť odchýlky potrebné v konaní o ochrane osobných údajov podľa tohto zákona, a to z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Subsidiárne sa na konanie vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. Správny poriadok v znení neskorších predpisov. 
Opatrenia podľa odseku 1 nie je v nadväznosti na uvedené možné taxatívne vymedziť, a to s poukazom na rôznorodý charakter prevádzkovateľov a podmienok pri spracúvaní osobných údajov. Obsahom predmetných opatrení je konkrétna požiadavka na zosúladenie spracúvania osobných údajov prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom s povinnosťami vyplývajúcimi zo zákona s ohľadom na predmetné spracúvanie. 

Vo vzťahu k pripomienke týkajúcej sa pripomienkujúcim subjektom uvedeného § 62 ods. 6, nie je zrejmé, čo mal na mysli. Z uvedeného dôvodu nie je možné uvedenú pripomienku akceptovať a zapracovať. 
 	
GP SR 	31. K § 64 
Odsek 3 rieši lehotu odvolania proti „predloženému opatreniu“, avšak vymedzenie predloženého opatrenia v návrhu absentuje. 	O 	N 	Konanie o ochrane osobných údajov podľa tohto zákona predstavuje osobitné konanie v rámci zabezpečovania a výkonu ústavného práva fyzických osôb na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe. Účelom tejto úpravy je poskytnúť odchýlky potrebné v konaní o ochrane osobných údajov podľa tohto zákona, a to z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Subsidiárne sa na konanie vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. Správny poriadok v znení neskorších predpisov. Inštitút predbežného opatrenia je upravený práve v spomínanom Správnom poriadku; návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v tomto smere upravuje len nevyhnutné atribúty tohto inštitútu, s ohľadom na znenie hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov. 	
GP SR 	32. K § 66 
Odporúčame zvážiť zmenu fakultatívneho princípu ukladania pokút na obligatórny, čím sa zabráni ľubovôli úradu pri ukladaní pokút za porušenie v zákone uložených povinností. 	O 	N 	Za porušenie povinností ustanovených týmto zákon možno diferencovane, podľa závažnosti, rozsahu a času trvania, následkov protiprávneho konania, prípadného opakovania takéhoto protiprávneho konania a miery ohrozenia súkromného a rodinného života a počtu dotknutých osôb, uložiť pokutu. S ohľadom na doterajšiu prax sa fakultatívne ukladanie pokút javí byť dostatočné. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nepristupuje k ukladaniu sankcií v každom jednotlivom prípade, ale len s ohľadom na okolnosti porušenia zákona (podľa závažnosti, rozsahu a času trvania, následkov protiprávneho konania, prípadného opakovania takéhoto protiprávneho konania a miery ohrozenia súkromného a rodinného života a počtu dotknutých osôb). Zavedenie obligatórneho ukladania pokút by v prípade menších prevádzkovateľov mohlo pôsobiť likvidačne. V súlade s medzinárodnou praxou možno konštatovať, že navrhnutým znením sa vytvárajú dostatočné záruky a tlak na zákonné správanie sa zainteresovaných osôb.  	
GP SR 	33. K § 69 
V ods. 1 písmeno b) vypustiť a vnútorný odkaz doplniť do písm. a). 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
GP SR 	34. K § 73 
V ods. 1 bližšie definovať pojem „každý“, príp. ustanovenie vypustiť. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 73 upravuje súčinnosť, ktorej účelom je zabezpečiť úradu nevyhnutné podmienky pre výkon jeho úloh. V nadväznosti na to, ods. 1 ukladá každému, bez ohľadu na to, či ide o orgán štátnej správy, orgán územnej samosprávy, iný orgánom verejnej moci, prevádzkovateľa, sprostredkovateľa, inú právnickú osobu alebo fyzickú osobu, poskytovať úradu potrebnú pomoc, a to nielen v prípadoch, keď sú sami účastníkmi konania. 

GP SR 	35. K § 76 
Lehotu určenú prevádzkovateľovi na zosúladenie existujúceho stavu s týmto zákonom určiť konkrétnym termínom a zjednotiť ju napr. na jeden rok. Vzhľadom na skutočnosť, že k návrhu nie sú priložené vykonávacie predpisy a teda nenadobudnú účinnosť spolu so zákonom, navrhované trojmesačné lehoty nebude možné v praxi dodržať. 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt.  	
GP SR 	36. K čl. V 
Vzhľadom na všeobecné pripomienky a pripomienku k bodu 76 navrhujeme posunúť nadobudnutie účinnosti. 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo upravené. Dátum účinnosti bol posunutý.  	
KOZ SR 	Stanovisko k Návrhu zákona 

K Návrhu zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov KOZ SR nemá pripomienky. 
 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	§ 23  
zásadne nesúhlasíme so zavádzaním úradnej skúšky zodpovednej osoby – dôsledkom je iba ďalšie zvyšovanie nákladov zamestnávateľa, vytváranie neopodstatnenej byrokracie a neúmerné posilňovanie moci Úradu na ochranu osobných údajov (analógia – žiadne úradné skúšky sa nevykonávajú u zamestnancov zodpovedných za iné oblasti napr. dane, odvody atď., prečo práve tu?)  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 23 celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Z hľadiska aplikačnej praxe sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. S ohľadom na doterajšiu aplikačnú prax, je žiaduce zaviesť vykonanie odbornej skúšky v oblasti ochrany osobných údajov. 
 	
AZZZ SR 	§ 8 odsek 4, body g, h, i  
žiadame vypustiť (zbytočná administratívna záťaž) 	O 	ČA 	Osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. 
Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 

Navrhované ustanovenie bolo na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené, pokiaľ ide o písmeno i), ktoré sa nahradí vyhlásením prevádzkovateľa, že sa oboznámil s osobou sprostredkovateľa a pri jeho výbere zohľadnil odbornú, technickú, organizačnú a personálnu spôsobilosť podľa § navrhovaného ustanovenia § 8 ods. 2. 

AZZZ SR 	§ 43 ods.2  
nesúhlasíme s povinným zverejňovaním údajov z evidencie na webe (údaje sa poskytujú na vyžiadanie podľa ods. 1, čo považujeme za postačujúce). 	O 	A 	Povinnosť zverejňovať údaje z evidencie bola vypustená. 	
AZZZ SR 	Všeobecne k návrhu 
Navrhované zmeny zákona 428 o ochrane osobných údajov znova zhoršujú podnikateľské prostredie a zavádzajú zbytočné a najmä finančne a personálne nákladné administratívne povinnosti a opatrenia, ktoré ale nijakým spôsobom nezlepšujú systém ochrany osobných údajov. Ďalej sa neúmerne zvyšujú oprávnenia a moc štátneho orgánu – Úradu na ochranu osobných údajov, zavádza sa byrokracia aj pri doteraz jednoduchých úkonoch a poplatky za evidenciu informačných systémov. Celý zákon ide proti vládou deklarovanému zlepšeniu podnikateľského prostredia a odbúravaniu byrokracie. 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Cieľom predkladaného materiálu je zaviesť prehľadnú úpravu práv a povinností osôb začlenených do procesu spracúvania osobných údajov, upevniť nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov, ktoré vyplývajú z medzinárodných dokumentov a poskytnúť odchýlky potrebné v konaní podľa tohto zákona z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Návrh zákona prispeje k dosiahnutiu väčšej právnej istoty pre všetky zainteresované subjekty. 
Registrácia a osobitná registrácia informačných systémov, pri ktorej sa zavádza spoplatnenie, odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že je potrebné, aby proces registrácie efektívne plnil plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov, len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň dôstojnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. Zavedením potreby vykonania skúšky zodpovednej osoby sa zabezpečí jej vyššia odborná spôsobilosť. Zavedením poplatkov za registráciu a osobitnú registráciu sa prevádzkovatelia budú musieť dôslednejšie zaoberať spracúvaním osobných údajov vo svojich informačných systémoch, aby nedochádzalo k neoprávneným zásahom do práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov. 

RUZ 	Postoj RÚZ k materiálu 
Na predloženom návrhu zákona RÚZ oceňuje zlepšenie systematiky zákona ako takého, v dôsledku čo sa s právnym predpisom lepšie pracuje. Na druhej strane návrh zákona obsahuje viaceré praktické nedostatky a viaceré ustanovenia spôsobujú dotknutým subjektom zbytočné náklady. Viaceré ustanovenia tohto typu sú predmetom pripomienok RÚZ ako je napr. úprava bezpečnostného projektu, náležitosti zmlúv so sprostredkovateľmi, ale aj prechodné ustanovenia resp. dátum nadobudnutia účinnosti zákona. 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. Cieľom predkladaného materiálu je zaviesť prehľadnú úpravu práv a povinností osôb začlenených do procesu spracúvania osobných údajov, zvýšiť úroveň ochrany osobných údajov pri ich spracúvaní, čo predpokladá precizovanie viacerých ustanovení vrátanie zavedenia obsahových náležitostí napr. vo vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom, poučenia a pod., ďalej upevniť nezávislé postavenie Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov, ktoré vyplývajú z medzinárodných dokumentov a poskytnúť odchýlky potrebné v konaní podľa tohto zákona z dôvodu špecifického charakteru hmotnoprávnej úpravy v oblasti ochrany osobných údajov ako neoddeliteľnej súčasti základných práv a slobôd v právnom poriadku Slovenskej republiky. Návrh zákona prispeje k dosiahnutiu väčšej právnej istoty pre všetky zainteresované subjekty. 

RUZ 	Všeobecná zásadná pripomienka – k návrhu ako celku 
Zákon v mnohých ustanoveniach odkazuje na podzákonnú normu, ktorá má bližšie definovať niektoré ustanovenia zákona (napr. §20 odsek 3, §23 odsek 14, §34 odsek 2). Tieto podzákonné normy však neboli vypracované spolu s návrhom zákona. Navrhujeme ich urýchlené vypracovanie a to aj v súvislosti s navrhovaným dátumom účinnosti dňa 01.01.2013. 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Návrhy vykonávacích predpisov boli doplnené.  	
RUZ 	Všeobecná zásadná pripomienka – postavenie zodpovednej osoby 
RÚZ navrhuje preniesť do návrhu zákona súčasnú úpravu postavenia zodpovednej osoby 

Odôvodnenie: 
Postavenie zodpovednej osoby sa posilňuje, v zásade by mala pôsobiť ako takmer nezávislý orgán dohľadu nad ochranou osobných údajov. Zodpovedná osoba nesie veľkú mieru zodpovednosti, ktorá však môže vyznievať aj ako nekorektné konanie voči vlastnému zamestnávateľovi (prevádzkovateľovi ), keďže návrh zákona (a to aj podľa platnej legislatívy) núti zodpovednú osobu oznamovať úradu porušenia zákonných ustanovení zákona na ochranu osobných údajov zo strany prevádzkovateľa navyše porušenie tejto povinnosti zákon v § 66 ods. 7 pís. f) trestá udelením pokuty vo výške od 150 do 3500 eur. Radi by sme upozornili, že vzhľadom na rizikovosť postavenia zodpovednej osoby a mieru jej zodpovednosti je možné, že fyzické osoby nebudú poverenie zodpovednej osoby prijímať a spoločnosti – prevádzkovatelia budú mať reálny problém niekoho do funkcie poveriť. Tento stav bude teda v konečnom dôsledku kontraproduktívny a cieľ predkladateľa – dôsledná ochrana osobných údajov nebude naplnený. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Z hľadiska aplikačnej praxe sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 
Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 
Inštitút zodpovednej osoby, ktorá vykonáva dohľad nad ochranou osobných údajov, je súčasťou nášho právneho poriadku od 1. marca 1998 s účinnosťou zákona č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch, ktorý bol zrušený a nahradený od 1. septembra 2002 súčasne platným zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorý taktiež pozná možnosť sankcionovania zodpovednej osoby, ak si táto nesplní oznamovaciu povinnosť voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Ochrana osobných údajov má dôležité postavenie v rámci základných práv a slobôd fyzických osôb garantovaných Ústavou Slovenskej republiky a jej úprava si vyžaduje požiadavku na dôsledné uplatňovanie zákonných ustanovení. V prípade, ak sa prevádzkovateľ dopustí porušenia zákona pri spracúvaní osobných údajov a po oznámení zodpovednou osobou nevykoná nápravu, je potrebné zabezpečiť, aby sa dosiahla náprava iným spôsobom. Je preto žiaduce, ak prevádzkovateľ nerešpektuje zodpovednú osobu, aby prevádzkovateľ zabezpečil zosúladenie spracúvania osobných údajov v informačnom systéme so zákonom o ochrane osobných údajov na základe požiadavky Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Zavedenie zmien v inštitúte zodpovednej osoby zároveň nevylučuje možnosť jej sankcionovania, ak si nesplní zákonom stanovenú povinnosť, a to s poukazom na potrebu jej odbornej spôsobilosti pri zabezpečovaní úloh podľa tohto zákona a potreby poskytovania súčinnosti Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §4 odsek 2 
RÚZ navrhuje ponechať v uvedenom ustanovení definíciu pojmu dotknutá osoba podľa súčasnej právnej úpravy 

Odôvodnenie: 
V novom návrhu zákona dochádza k odchýlkam v definícii základných pojmov – podľa dôvodovej správy v snahe zosúladiť nové znenie zákona s platnou právnou úpravou EU – musíme však konštatovať, že minimálne pri definícii pojmu dotknutá osoba (§4 ods. 2), ktorou je podľa nového návrhu každá fyzická osoba, ktorej sa osobné údaje týkajú ( predtým, os., ktorej osobné údaje sú spracúvané) dôjde z zbytočnému rozšíreniu pojmu, ktorým sa 
bude komplikovať určovanie dotknutej osoby a následné kroky na jej ochranu zo strany prevádzkovateľa. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámení s dôvodom, pre ktorý došlo k úprave pojmu „dotknutá osoba“. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná úprava § 4 ods. 2 spresňuje pojem „dotknutá osoba“ v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Dotknutou osobou je osoba nielen vtedy, keď sa o nej osobné údaje spracúvajú, ale vždy, keď sa jej týkajú bez ohľadu na to, či sa o nej osobné údaje spracúvajú v informačnom systéme. Definícia pojmu dotknutá osoba zároveň korešponduje s článkom 8 Charty základných práv EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ a článkom 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. Princípy zakotvené v právne záväzných aktoch EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej tieto spracúvané. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §4 odsek 10 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(10) Informačným systémom je akýkoľvek usporiadaný súbor sústava, zoznam alebo databáza obsahujúce osobné údaje, ktoré sú spracúvané pre dosiahnutie účelu spracovávania. Informačný systém môže pozostávať z viacerých procesov alebo čiastkových úkonov spracovávania.“ 

Odôvodnenie 
Presnejšia definícia IS, smerom k zdôrazneniu účelu spracúvania 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov. Predmetný pojem sa na účely zákona o ochrane osobných údajov upraví spôsobom, že sa ním bude rozumieť informačný systém s osobnými údajmi, v ktorom sa na vopred vymedzený alebo ustanovený účel systematicky spracúva alebo má spracúvať akýkoľvek usporiadaný súbor osobných údajov prístupných podľa určených kritérií, bez ohľadu na to, či ide o informačný systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe. Informačným systémom sa na účely tohto zákona rozumie aj súbor osobných údajov, ktoré sú spracúvané alebo pripravené na spracúvanie čiastočne automatizovanými alebo inými ako automatizovanými prostriedkami spracúvania. 

Rozpor bol odstránený. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I § 4 odsek 11 písm. b) 
Navrhujeme vypustiť slovo „vedome“. 

Odôvodnenie: 
Atribút vedomého súhlasu je nevyhnutne spojený s individuálnym konaním každej dotknutej osoby. Prevádzkovateľ informačného systému prakticky nevie spätne dokázať vedomosť dotknutej osoby o udeľovanom súhlase (s výnimkou uschovávania audiovizuálnych záznamov, ktoré by preukazovali, že dotknutá osoba priamo vyjadruje svoj súhlas so spracovaním osobných údajov). V praxi však jednoznačne prevažujú súhlasy udeľované v písomnej forme. Pri zachovaní navrhovanej formulácie by prakticky akákoľvek dotknutá osoba mohla namietať platnosť udeleného súhlasu s tvrdením, že si nebola vedomá obsahu dokumentu, ktorý podpisuje 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §4 odsek 11, písm. d) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(d) ...biometrickým údajom osobný údaj fyzickej osoby označujúci biologickú alebo fyziologickú vlastnosť alebo charakteristiku dotknutej osoby, na základe ktorého je jednoznačne a nezameniteľne určiteľná; biometrickým údajom je napríklad odtlačok prsta, odtlačok dlane, analýza deoxyribonukleovej kyseliny,...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná definícia je tak všeobecná, že vôbec nevystihuje podstatu pojmu biometrický údaj. Podľa definície navrhovanej tvorcom zákona by bolo možné za biometrický údaj považovať aj napr. rodné číslo. Navrhujeme doplniť spresnenie definície v súlade so všeobecne uznávanými definíciami v oblasti informačno-komunikačných technológií. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené. Podľa návrhu sa na účely tohto zákona biometrickým údajom rozumie osobný údaj fyzickej osoby označujúci jej biologickú alebo fyziologickú vlastnosť alebo charakteristiku, na základe ktorého je jednoznačne a nezameniteľne určiteľná. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §4, odsek 11, písm. g) 
RÚZ navrhuje doplniť do návrhu zákona v uvedenom bode úpravu pseudonymizácie teda navrátenia dát do pôvodnej štruktúry. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka sa predkladá s cieľom vyjasnenia zákona a zlepšenia právnej istoty dotknutých subjektov. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s inštitútom pseudonymizácie osobných údajov a dôvodom, pre ktorý nie je možné predmetnú pripomienku akceptovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Pojem „pseudonymizácia“ nie je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov zadefinovaný. Z pohľadu ochrany osobných údajov pod pseudonymizáciou je možné považovať proces tzv. „maskovania identít“. Cieľom tohto procesu je byť schopný zhromaždiť doplňujúce údaje týkajúce sa toho istého jednotlivca bez nutnosti poznať jeho totožnosť. Pseudonymizácia má osobitný význam v rámci výskumu a štatistiky. Otázke pseudonymizácie sa bližšie venuje aj stanovisko pracovnej skupiny 29 zriadenej podľa smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov č. 4 z roku 2007 k pojmu osobný údaj. 
Proces pseudonymizácie si vyžaduje podrobnejšiu analýzu .Akceptovaním tejto pripomienky v navrhnutej podobe, tzn., zavedením len tohto pojmu do návrhu zákona, by sa nemuselo jednať o končenú úpravu. Návrh zákona vo svojich ustanoveniach bližšie definuje tie pojmy, s ktorými následne aj pracuje na účely stanovenia práv, povinností a zodpovednosti pri spracúvaní osobných údajov. 

RUZ 	Pripomienka k čl. I., §4 odsek 11, písm. h) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„h) priestorom prístupným verejnosti priestor, do ktorého možno voľne vstupovať a v ktorom sa možno voľne zdržiavať bez časového obmedzenia alebo vo vymedzenom čase, alebo je to priestor, ktorý tak označuje osobitný predpis.“ 

Odôvodnenie: 
Za verejne prístupný priestor je potrebné považovať výlučne priestor, do ktorého je možný vstup a pohyb osôb bez ďalších obmedzení (okrem časových). V prípade, ak prevádzkovateľ aplikuje na daný priestor, akékoľvek režimové obmedzenia, napr. realizuje kontrolu vstupu, takýto priestor už nemožno považovať za verejne prístupný. Preto navrhujeme vypustiť predmetnú časť definície. 
 	O 	N 	Pojem „priestor prístupný verejnosti“ nie je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov zadefinovaný. Návrhom predmetnej definícia má predkladateľ záujem dosiahnuť právnu istotu pri plnení si povinností podľa tohto zákona. V praxi často dochádza ku kolíziám, keď je potrebné kvalifikovane odlíšiť, ktorý priestor je potrebné považovať za verejne prístupný, a na ktorý sa budú najmä vo vzťahu ku kamerovému systému vzťahovať ustanovenia tohto zákona. Návrh definície vychádza z doterajšej praxe, ktorá zohľadňuje potreby ochrany osobných údajov fyzických osôb.  	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I. §5 odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ, zástupca prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom alebo so súhlasom prevádzkovateľa aj so sprostredkovateľom v písomnej zmluve.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť v súlade s doteraz platnou právnou úpravou tak, aby bola osobné údaje oprávnená spracúvať aj osoba - v rozsahu a za podmienok dojednaných so sprostredkovateľom, t. j. ponechať súčasné znenie (§ 5 ods. 2 súčasného zákona). 

V zmysle uvedeného ustanovenia „osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ a sprostredkovateľ“. V nadväznosti na znenie § 4 ods. 5 návrhu zákona a súvisiacich ustanovení, sprostredkovateľom je osoba, ktorá uzatvorila s prevádzkovateľom zmluvu, t.j. je v priamom zmluvnom vzťahu s prevádzkovateľom. 
Uvedené znamená, že v rámci výkonu finančného sprostredkovania, nemôže osobné údaje spracúvať taká osoba, ktorá nemá zmluvný vzťah s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom. 
Uvedená úprava je v konflikte so zákonom č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (ďalej len „zákon o FS“). V zmysle uvedeného zákona, sa za finančného agenta považuje zároveň „podriadený finančný agent“, t.j. osoba, ktorá vykonáva finančné sprostredkovanie na základe písomnej zmluvy so samostatným finančným agentom (sprostredkovateľom). V zmysle zákona FS nie je možné, aby podriadený finančný agent vykonával finančné sprostredkovanie na základe zmluvy s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom, t.j. postavenie podriadeného finančného agenta v procese finančného sprostredkovania je zadefinované zákonom o FS. 
Finančné sprostredkovanie, resp. činnosti definované pod pojmom finančné sprostredkovanie, ktoré je v zmysle zákona o FS oprávnený vykonávať zároveň podriadený finančný agent sú nerozlučne spojené so spracúvaním osobných údajov dotknutých osôb - klientov poisťovne. Uvedené podporujú ustanovenia v zmysle § 31 zákona o FS, ktorý obsahuje úpravu oprávnenia finančného agenta (vrátane podriadeného finančného agenta) získavať a inak spracúvať osobné údaje a iné informácie od klienta a od zástupcu klienta (!). 
Záverom, v zmysle § 2 ods. 5 zákona o FS je činnosť finančného sprostredkovania (kt. vykonáva aj podriadený finančný agent) definovaná ako „podnikanie“. Z uvedeného vyplýva, že na vzťah samostatný finančný agent (ako sprostredkovateľ) a podriadený fin. agent nemožno aplikovať ustanovenia návrhu zákona o oprávnenej osobe (§ 4 ods. 6). 
Doplnenie zástupcu prevádzkovateľa je taktiež potrebné vzhľadom na navrhovanú definíciu zástupcu prevádzkovateľa. Taktiež je nevyhnutné, aby sprostredkovateľ mal možnosť ustanoviť ďalšieho sprostredkovateľa, ktorý bude mať možnosť spracúvať osobné údaje. V rámci obchodným záväzkových vzťahov je obvyklé, aby dodávateľ mal subdodávateľa, ak to zmluva umožňuje, aj keď dodávateľ za plnenie zodpovedá, akoby konal sám. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovanej úpravy osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Navrhované ustanovenie § 5 ods. 2 upravuje základnú zásadu spracúvania osobných údajov, a to, že osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ a sprostredkovateľ, pričom ďalšie podmienky, práva a povinnosti pri spracúvaní osobných údajov ďalej upravujú nadväzujúce ustanovenia. Návrh zákona upravuje aj situáciu, kedy je prevádzkovateľ povinný pred začatím spracúvania vymenovať svojho zástupcu. Na zástupcu prevádzkovateľa sa ustanovenia tohto zákona o prevádzkovateľovi vzťahujú v rovnakom rozsahu, vrátane základných zásad pri spracúvaní osobných údajov. Naproti tomu sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. 
Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 
Z aplikačnej praxe tiež ďalej vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť a rovnováhu takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

Na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov bolo ustanovenie § 8 upravujúce postavenie, práva, povinnosti , zodpovednosť a vzájomný vzťah s prevádzkovateľom pri spracúvaní osobných údajov upravené. K tomu pozri vyhodnotenie príslušného ustanovenia § 8. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §6, odsek 2, písm. e) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„e) získavať osobné údaje na nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia, osobitne a zabezpečiť, aby sa osobné údaje spracúvali a využívali výlučne spôsobom, ktorý zodpovedá účelu, na ktorý boli zhromaždené; je neprípustné združovať osobné údaje, ktoré boli získané na nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia.“ 

Odôvodnenie: 
Vymedzenie účelu je v mnohých prípadoch otázkou pohľadu. Ustanovenie § 6 ods. 2 písm. a) návrhu zákona požaduje od prevádzkovateľa, aby účel spracovania osobných údajov vymedzil „jednoznačne a konkrétne“; takéto vymedzenie účelu však smeruje k detailnejšiemu popisu účelu, resp. k rozdeleniu hlavného účelu spracovania na čiastkové (konkrétnejšie) účely, ktoré spolu súvisia a smerujú k hlavnému, všeobecnejšie vyjadriteľnému účelu. Ak by prevádzkovateľ nemohol združovať osobné údaje, ktoré sú získané na rozdielne čiastkové účely, nemohol by reálne napĺňať požiadavku na konkrétne vymedzenie účelu spracovania, pretože by si tým znemožňoval efektívnu správu informačného systému. 
Je pritom zrejmé, že všetky v zákone uvedené účely sú navzájom prepojené a nie je možné pre každý tento účel viesť samostatný informačný systém. Je len otázkou pohľadu, či ide o rozdielne účely alebo navzájom súvisiace a nadväzujúce účely, preto navrhujeme, aby bolo posudzovanie rozdielnosti spresnené v tom zmysle, že za požiadavka oddelenosti bude stanovené pre tie rozdielne účely, ktoré spolu nesúvisia a teda nie je dôvod ich združovať alebo získavať jedným procesom. 
Druhou rovinou sú požiadavky kladené prevádzkovateľov informačných systémov osobitnými zákonmi. Určitú evidenciu vyžaduje napríklad zákon č. 297/2008 Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a financovaním terorizmu. Podľa § 24 zákona č. 297/2008 Z.z. je banka a finančná inštitúcia povinná zaviesť elektronické systémy, ktoré umožnia bezodkladne poskytnúť finančnej spravodajskej jednotke na žiadosť informácie o tom, či má alebo mala v predchádzajúcich piatich rokoch obchodný vzťah s konkrétnou osobou a o povahe tohto obchodného vzťahu. Je zrejmé, že plnenie tejto zákonnej povinnosti môže finančná inštitúcia iba prostredníctvom informačného systému, ktorý prevádzkuje na účel výkonu svojej podnikateľskej činnosti. V tomto prípade však účelom spracovania týchto údajov je aj plnenie povinností podľa osobitného zákona, je však prakticky nemožné tieto údaje viesť v oddelenom informačnom systéme. Prevádzkovateľ informačného systému teda nepriamo spracúva osobné údaje, ktoré sú primárne spracované na účel súvisiaci s jeho podnikateľskou činnosťou, aj na iný účel, na ktorý ho zaväzuje osobitný zákon. 

Navrhujeme teda zmiernenie dopadov uvedeného ustanovenia na prevádzkovateľa, ktoré by v prípade vyžadovania striktného plnenia tejto povinnosti znamenalo neprimerané náklady na zabezpečenie oddelenia systémov, v ktorých sú zhromaždené osobné údaje. A to aj v prípade, ak účely (viac súvisiacich účelov) spracúvania určuje osobitný zákon a preto by tento dopad zasiahol aj prevádzkovateľov na strane orgánov verejnej správy. Pri zachovaní podstaty ustanovenia sa navrhuje zameniť slovo „rozdielne“ slovom „nezlučiteľné“, pričom tento pojem je spresnený dovetkom „nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia“ 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Jednou zo základných požiadaviek pri spracúvaní osobných údajov, ktorých právo na ochranu patrí medzi základné práva a slobody garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, je získavať a následne spracúvať osobné údaje dotknutých osôb na rozdielne účely osobitne, pričom je taktiež neprípustné združovať osobné údaje, ktoré už boli získané na rozdielne účely. 
Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj s Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ktoré nepripúšťajú združovanie osobných údajov spôsobom požadovaným pripomienkujúcim subjektom. 
Technické riešenie a zabezpečenie predmetného ustanovenia v praxi je potrebné primárne riešiť na európskej úrovni, nakoľko namietaný problém sa dotýka nielen jedného či dvoch prevádzkovateľov na území Slovenskej republiky, ale veľkého množstva prevádzkovateľov sídliacich v členských štátov EÚ. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §6, odsek 2, písm. f) 
RÚZ navrhuje pri úprave povinnosti prevádzkovateľa zlikvidovať údaje vrátiť sa k predchádzajúcej formulácii kedy bol prevádzkovateľ povinný zlikvidovať tieto údaje ihneď ako mu to okolnosti dovolia, 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme vrátiť sa k predchádzajúcej formulácii kedy bol prevádzkovateľ povinný zlikvidovať tieto údaje ihneď ako mu to okolnosti dovolia, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľom bývajú často veľké obchodné spoločnosti, pre ktoré bola predchádzajúca formulácia priaznivejšia, keďže zohľadňuje komplikovanosť a časovú náročnosť ich chodu. Navyše je opäť opomínaná situácia, keď je prevádzkovateľ v pozícii zamestnávateľa pretože zásady o využití získaných údajov iba za účelom štátnej štatistiky a výskumu (pričom údaje musia byť anonymizované) ako aj skutočnosť, že údaje získané za jedným účelom môžu byť spracúvané len na tento účel komplikujú prácu zamestnávateľov a flexibilitu ich práce ( §6 ods.4 resp. § 6 ods.5 ). 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia pri spracúvaní osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Návrh zákona v ustanovení § 6 ods. 2 vo všeobecnosti vymedzuje základné práva, povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa pri spracúvaní osobných údajov, ktoré sú následne v nadväzujúcich ustanoveniach bližšie špecifikované. Rovnako je tomu v súvislosti s požiadavkou na spracúvanie správnych, úplných a podľa potreby aktualizovaných osobných údajov. V súlade s uvedenými dokumentmi je prevádzkovateľ nesprávne alebo neúplné osobné údaje povinný blokovať a bez zbytočného odkladu opraviť alebo doplniť; nesprávne a neúplné osobné údaje, ktoré nie je možné opraviť alebo doplniť tak, aby boli správne a úplné, je prevádzkovateľ povinný zreteľne označiť a bezodkladne zlikvidovať. 

Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §8 
RÚZ navrhuje v tejto časti ponechať pôvodnú úpravu, teda aby bolo možné sprostredkovateľa poveriť nielen zmluvou ale aj písomným poverením. Navrhujeme vypustiť povinné náležitosti zmluvy (minimálne v rozsahu §21 odsek 4, písmená b) až i) ). Zároveň navrhujeme, aby sprostredkovateľ mohol so súhlasom prevádzkovateľa aj naďalej poveriť spracúvaním osobných údajov ďalšieho sprostredkovateľa. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona už neumožňuje určiť si sprostredkovateľa aj písomným poverením (čo bol jednoduchší spôsob), vždy bude potrebné uzatvárať zmluvu, pričom nový zákon stanovuje povinné náležitosti zmluvy, (ods. 4). Zvyšuje sa tak formalizmus zmluvných vzťahov, a ak niektorá náležitosť v zmluve chýba, úrad môže udeliť ako sankciu pokutu. Jednou z povinných náležitostí zmluvy je, že musí obsahovať opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi (riziká, bezpečnostné opatrenia), čím sa komplikuje uzatváranie zmluvy. 
Uvedená alternatívna úprava je zároveň obsiahnutá v samotnej smernici 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracovávaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, na ktorej dôslednú transpozíciu sa ÚOOÚ v dôvodovej správe k návrhu zákona odvoláva. V zmysle čl. 17, ods. 3, 4 smernice 95/46/ES: 

„3. Realizácia spracovania cez sprostredkovateľa musí byť upravené zmluvou alebo právnym aktom záväzným pre sprostredkovateľa, v ktorom bude najmä stanovené, že: 
- sprostredkovateľ bude konať len na základe pokynov prevádzkovateľa, 
- povinnosti uvedené v odseku 1 a vymedzené právnou úpravou členského štátu, v ktorom je sprostredkovateľ zriadený, budú záväzné aj pre sprostredkovateľa. 

4. Na doloženie ich existencie, budú časti zmluvy alebo právneho aktu týkajúce sa ochrany a požiadaviek na opatrenia uvedené v odseku 1, vyhotovené v písomnej podobe alebo v nejakej inej ekvivalentnej podobe.“ 

Podľa doteraz platnej právnej úpravy, prevádzkovateľ buď poveril sprostredkovateľa spracúvaním os. údajov alebo s ním uzatvoril zmluvu. V prípade úpravy zmluvnej povinnosti (bez alternatívy poverenia na spracúvanie osobných údajov) by si riadne plnenie uvedenej povinnosti s ohľadom na náležitosti zmluvy (§ 8 ods. 4, bod i)) vyžadovalo individuálne spracovanie zmluvy s každým jedným sprostredkovateľom bez možnosti používania jednotných rámcových zmlúv spracovaných pre daný účel. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Podľa navrhovanej úpravy osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. 
Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 
Z aplikačnej praxe tiež ďalej vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

Na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov bolo ustanovenie § 8 upravujúce postavenie, práva, povinnosti , zodpovednosť a vzájomný vzťah s prevádzkovateľom pri spracúvaní osobných údajov upravené. 

Rozpor bol odstránený. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §8 odsek 5 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(5) Ak prevádzkovateľ poveril spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa až po získaní osobných údajov, je povinný zabezpečiť oznámenie tejto skutočnosti dotknutým osobám pri najbližšom kontakte s nimi, najneskôr však do troch mesiacov od poverenia sprostredkovateľa ak nemá zriadené webové sídlo, alebo informáciu bezodkladne zverejniť na svojom webovom sídle. To platí aj vtedy, ak spracúvanie osobných údajov prevezme právny nástupca prevádzkovateľa podľa osobitného zákona. ) Prevádzkovateľ nemusí dotknutej osobe informáciu podľa prvej vety oznamovať, ak sa v rovnakej lehote postupovalo podľa odseku 6.“ 

Odôvodnenie: 
Oznámenie na webovom sídle by malo byť plnohodnotnou alternatívou pri informovaní dotknutých osôb Oznámenie na webovom sídle by malo byť plnohodnotnou alternatívou pri informovaní dotknutých osôb 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Ustanovenie bolo upravené a povinnosť zverejňovania na webe bola vypustená. Zároveň sa však umožňuje, aby túto povinnosť splnil sprostredkovateľ. Právo dotknutej osoby na informáciu o tom, kto spracúva jej osobné údaje, je potrebné zachovať. Len zverejňovanie takejto povinnosti na webe nezabezpečí, že dotknutá osoba má aj prístup na internet a oboznámiť sa s touto skutočnosťou. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §10, odsek 3, písm. d) 
RÚZ navrhuje rozšíriť okruh údajov, ktoré je možné spracovávať bez súhlasu dotknutých osôb o údaj – e-mailová adresa a účel nielen pre poštový styk ale i evidenciu a poskytovanie kontaktných údajov o dotknutej osobe. Súčasne navrhujeme vylúčiť používanie tohto údaja pre účely priameho marketingu. 

Odôvodnenie: 
Rozšírenie uvedeného okruhu údajov navrhujeme z dôvodu zlepšenia komunikácie prostredníctvom interných informačných systémov obchodných spoločností. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom, pre ktorý nie je možné v rámci tohto legislatívneho procesu vyhovieť vznesenej pripomienke. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Tak ako pripomienkujúci subjekt vo svojej pripomienke uvádza, jej obsah úzko súvisí so zákonom č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, ktorý okrem iného upravuje aj otázku spamu, resp. nevyžiadanej pošty a úpravu marketingu v rámci elektronickej komunikácie. Zapracovanie uvedenej pripomienky sa však nedotkne výlučne len navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 3 písm. d), ale aj ďalších ustanovení súvisiacich s poštovým stykom a marketingom. Túto úpravu je však potrebné vykonať v kontexte už spomínaného zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v spolupráci s jeho gestorom, Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 
Aj napriek technologickému vývoju a rýchlym spoločenským zmenám, zapracovanie uvedenej pripomienky si vyžaduje podrobnú analýzu príslušných právnych predpisov, a to nielen na vnútroštátnej úrovni. Predkladateľ prejavuje vôľu sa zaoberať rozšírením právnej úpravy v oblasti poštového styku a marketingu v rámci ďalšieho legislatívneho procesu za úzkej spolupráce s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 

RUZ 	Zásadná pripomienka čl. I, §10, odsek 3, písm. e) 
RÚZ navrhuje slová „zákonne zverejnené osobné údaje” nahradiť slovami: „zverejnené osobné údaje, okrem zjavne nezákonne zverejnených údajov,” 

Odôvodnenie: 
Prevádzkovateľ nemá možnosť zistiť, či údaje boli zverejnené zákonne. V prípade opatrného prístupu by to znamenalo, že žiadne zverejnené údaje by sa nesmeli použiť. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené spôsobom tak, že prevádzkovateľ spracúva osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby, ak sa spracúvajú osobné údaje, ktoré už boli zverejnené v súlade s týmto zákonom a prevádzkovateľ ich náležite označil ako zverejnené; ten, kto tvrdí, že spracúva zverejnené osobné údaje, na požiadanie preukáže úradu, že spracúvané osobné údaje boli už zákonne zverejnené 

Rozpor bol odstránený. 

 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §11 ods. 4 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne“ 

„(4) Súhlas sa preukazuje písomným, zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, elektronickými prostriedkami záznamom v informačnom systéme, alebo iným hodnoverným spôsobom. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaj o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. 

Odôvodnenie: 
Je potrebné vysporiadať sa s prostriedkami používanými v napr. elektronickom obchode, pri nákupe na diaľku a pod.. Už dnes sa v aplikačnej praxi v obrovskom počet prípadov súhlas udeľuje v prostredí internetu, napríklad “odkliknutím“, ktorým dotknutá osoba potvrdzuje zadané údaje. Aj keď tento spôsob, ktorý je realitou už dlhú dobu, je teoreticky možné subsumovať pod “iný hodnoverný spôsob”, z dôvodu právnej istoty na strane prevádzkovateľov i dotknutých osôb by bolo dobré upraviť túto formu preukazovania súhlasu výslovne. 

Taktiež navrhujeme vypustenie podmienky vlastnoručného podpisu písomného súhlasu. Ponechaním uvedenej vety v zákone, by bol podľa nášho názoru podstatne sťažený výber zamestnancov pre zamestnávateľov. Uchádzač o zamestnanie štandardne poskytne súhlas prevádzkovateľovi najprv emailom a následne, ak je pozvaný na osobný pohovor, tak ho poskytuje pri prvom stretnutí aj písomne s vlastnoručným podpisom. Z tohto dôvodu navrhujeme upraviť tento problém, tak aby to nevytváralo problémy v predzmluvných vzťahoch podľa ZP. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, podľa ktorého sa súhlas preukazuje zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, alebo iným hodnoverným spôsobom. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaj o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. Súhlas daný v písomnej podobe je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný. Za súhlas v písomnej podobe sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
RUZ 	Pripomienka k čl. I., §12 odsek 7 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(7) Ak dotknutá osoba nežije, súhlas vyžadovaný podľa tohto zákona môže poskytnúť osoba podľa osobitného predpisu.10) Súhlas nie je platný, ak čo len jedna osoba podľa predchádzajúcej vety písomne vyslovila nesúhlas.“ 

Odkaz. pod čiarou: 
10) §15 Občianskeho poriadku 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zosúladiť právny stav s občianskym zákonníkom, kde práva týkajúce sa ochrany osobnosti môže uplatňovať iba manžel, deti a rodičia nežijúcej osoby. Nie je v moci prevádzkovateľa overovať status blízkej osoby inej ako rodinného príslušníka v priamom rade, t.j. ktorý vychádza z faktického stavu (napr. druh, družka a pod.). 
 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ 
Navrhované ustanovenie, podľa ktorého, ak dotknutá osoba nežije, súhlas vyžadovaný podľa tohto zákona môže poskytnúť blízka osoba, korešponduje so základnými pojmami, najmä pojmami osobné údaje (napr. vzťahové a rodinné väzby v spojitosti s konkrétnou fyzickou osobou) a dotknutá osoba, ktoré sú definované a používané na účely tohto zákona. 
Zapracovaním vznesenej pripomienky by došlo k zúženiu okruhu osôb, ktorých súhlas sa vyžaduje, ak dotknutá osoba už nežije. V tomto smere je však potrebné dostatočne zabezpečiť, aby nedochádzalo k neoprávneným zásahom do práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §14 ods. 1 – vloženie nového písm. h) 
RÚZ navrhuje vložiť do uvedeného ustanovenia nové písmeno h), ktoré by umožňovalo výnimku z obmedzení pri spracúvaní osobných údajov na účely zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka sa predkladá s cieľom lepšieho plnenia úloh zamestnávateľov v oblasti BOZP. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov- 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná právna úprava rozlišuje dve kvality osobných údajov, spomedzi ktorých v ustanovení § 13 taxatívne vymedzuje osobné údaje, ktoré sú označované ako osobitné kategórie osobných údajov, tzv. citlivých údajov. Na spracúvanie týchto osobných údajov zákon kladie prísnejšie kritériá. Spracúvať osobné údaje, ktoré sú v § 13 odsek 1 vymenované, sa generálne zakazuje. Ak by však nemohli niektorí prevádzkovatelia spracúvať aj citlivé osobné údaje, nemohli by plniť svoje povinnosti alebo uplatňovať svoje práva. Výnimky zo zákazu sa pripúšťajú v prípadoch, ktoré upravuje ustanovenie § 14 odsek 1 tohto zákona. Podľa § 14 ods. 1 písm. b) zákaz spracúvania osobných údajov, ktorý je ustanovený v spomínanom § 13 ods. 1 neplatí, ak právnym základom pre spracúvanie osobných údajov je osobitný zákon, právne záväzný akt Európskej únie alebo medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná. Povinnosti na úseku zabezpečenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, ktoré pripomienkujúci subjekt požaduje doplniť do predmetného ustanovenia § 14 ods. 1, je upravené osobitným zákonom, čo predstavuje výnimku zo zákazu spracúvania. Z tohto dôvodu nie je potrebné zavádzať nové písmeno, nakoľko by sa jednalo o duplicitnú právnu úpravu. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §15, odsek 1, písm. b) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„b) identifikačné údaje sprostredkovateľa; to neplatí v prípade, ak v okamihu získavania konkrétny sprostredkovateľ nie je prevádzkovateľovi známy,“ 

Odôvodnenie: 
Povinnosť je v praxi často nerealizovateľná. Napr. pri predaji prostredníctvom telesales pri získavaním osobných údajov nie je možné presne určiť, kto bude v budúcnosti doručovať konkrétnu zásielku 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo doplnené tak, aby bolo zrejmé, že táto povinnosť neplatí, ak prevádzkovateľ pri získavaní osobných údajov nemá sprostredkovateľa. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §15, odsek 3 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení formulovať prvú vetu nasledovne: 

„(3) Informácie podľa odseku 1 netreba dotknutej osobe oznamovať, ak prevádzkovateľ vie úradu kedykoľvek na jeho žiadosť preukázať, že jej boli už predtým poskytnuté alebo jej s prihliadnutím na všetky okolnosti boli známe pred získaním osobných údajov....“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zmierniť oznamovaciu povinnosť voči dotknutej osobe aj pre prípady, ak je s prihliadnutím na všetky okolnosti zrejmé, že informácie, ktoré sa dotknutej osobe majú poskytnúť, jej sú už známe. Ide napr. o všeobecne známe skutočnosti, alebo prípady, ak je zrejmé, že jej musia byť známe, napr. sa nachádza v riadne označenej prevádzke prevádzkovateľa a pod. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je výslovná požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 11 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I, §15 odsek 4 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení formulovať poslednú vetu nasledovne“ 
„(4)..... V oboch týchto prípadoch sa odsek 1 nepoužije.“ 

Odôvodnenie: 
Čiastočná obsahová kolízia. Dôsledná aplikácia ods. 1 v prípadoch ods. 4 by predstavovala zbytočnú administratívnu a časovú záťaž. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §15 odsek 6 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení doplniť na jeho konci novú vetu v znení: 

„(6)..... To neplatí, ak ide o získavanie osobných údajov v rozsahu a pre účely uvedené v odseku 4 odčítaním osobných údajov z úradného dokladu automatizovanými prostriedkami spracúvania.“ 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je upraviť právny stav, ktorý reflektuje všeobecne akceptovanú prax pri získavaní údajov pre účely jednorazového vstupu osôb do priestorov podľa odseku 4 a to spôsobom automatizovaného odčítavania údajov z preukazu totožnosti čítačkou. V tomto prípade sa navrhuje vypustiť podmienku písomného súhlasu s takýmto získavaním, pretože nie je realizovateľná. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené požadovaným spôsobom. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §15 odsek 9 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Vedenie takéhoto zoznamu by bolo v kolízií so spracovávaním osobných údajov po dobu nevyhnutnú na dosiahnutie účelu spracúvania. Hlavne sa jedná o textáciu poslednej vety. Osoby tu uvedené by mali po naplnení účelu zlikvidovať osobné údaj, ktoré im boli sprístupnené. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia týkajúceho sa marketingu v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 14 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §17 odsek 6 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(6) Ak dotknutá osoba uplatní námietku podľa § 27 ods. 3 písm. c), prevádzkovateľ je povinný to najneskôr do 3 pracovných dní oznámiť každému, komu osobné údaje uvedené v § 10 ods. 3 písm. d) poskytol; zákaz ďalšieho poskytovania tu uvedených osobných údajov platí pre prevádzkovateľa a každého, komu ich prevádzkovateľ poskytol odo dňa nasledujúceho po dni doručenia námietky dotknutej osoby prevádzkovateľovi alebo doručenia písomného oznámenia prevádzkovateľa inému príjemcovi.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je v praxi technicky len veľmi ťažko aplikovateľné, najmä čo sa týka časového hľadiska. V praxi sa tiež komunikácia medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľmi často realizuje napr. elektronickou formou. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené spôsobom, že ak dotknutá osoba uplatní námietku podľa príslušného ustanovenia, prevádzkovateľ je povinný to bezodkladne, najneskôr do troch pracovných dní, písomne oznámiť každému, komu osobné údaje uvedené v § 10 ods. 3 písm. d) poskytol. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §19, odsek 2, písm. a) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„a) spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prevádzkovaný v počítačovej sieti, bez zabezpečenia s akceptovateľným bezpečnostným certifikátom, priamo napojenej do verejnej počítačovej siete,“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu zaistenia bezpečnosti IT systémov, ktoré obsahujú osobné údaje, je potrebne rozlišovať medzi informačnými systémami pripojenými na verejne prístupnú počítačovú sieť a systémami, ktoré nie sú pripojené na verejne prístupnú počítačovú sieť. Nemyslíme si, že je potrebné vypracovať bezpečnostné projekty pre informačné systémy, ktoré nie sú prepojené na verejne dostupnú sieť, nakoľko aj táto ich izolovanosť zabezpečuje svojim spôsobom výrazne vyššiu mieru bezpečnosti osobných údajov v takýchto informačných systémoch obsiahnutých. Dopad návrhu zákona vidíme v náraste administratívnej náročnosti pre podnikateľské subjekty pri vypracovaní ďalších bezpečnostných projektov a s tým spojený nárast finančných nákladov pre podnikateľské subjekty. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k písmenu a), prevádzkovateľ bude povinný vypracovať bezpečnostný projekt v prípade, ak spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prepojený s verejne prístupnou počítačovou sieťou. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §19, odsek 3 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(3) Prevádzkovateľ je povinný v primeranej lehote zabezpečovať aktualizáciu opatrení prijatých podľa odseku 1 a 2 tak, aby zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme. 

Odôvodnenie: 
Vhodnejšia formulácia ako pojem bezodkladne, ak s ohľadom na aplikačnú prax uvážime, že zmeny je najskôr potrebné analyzovať. Istý časový úsek si vyžiada aj zmenový proces samotný, najmä u väčších prevádzkovateľov 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia týkajúceho sa povinnosti aktualizácie bezpečnostných opatrení v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ nevidí zásadný rozdiel medzi termínmi „bezodkladne“ a „v primeranej lehote“. Oba výrazy predpokladajú, aby prevádzkovateľ vykonal aktualizáciu prijatých bezpečnostných opatrení, pričom bremeno dôkazu je na prevádzkovateľovi, aby v prípade potreby preukázal, či si predmetnú povinnosť splnil. Účelom predmetného ustanovenia je zavedenie potreby aktualizácie, ktorá v súčasne platnej právnej úprave zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov absentuje. 
Cieľom predmetného ustanovenia je zabezpečiť, aby prevádzkovateľ pristúpil k aktualizácii prijatých bezpečnostných opatrení, ak dôjde k zmene v procese spracúvania osobných údajov. Je pritom žiaduce, aby aktualizácia bezpečnostných opatrení zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme. V tejto súvislosti je zrejmé, že aktualizácia môže trvať určitý čas, a to v závislosti od prijatých zmien a podmienok spracúvania osobných údajov. Pokiaľ prevádzkovateľ na žiadosť úradu preukáže, že pristúpil k aktualizácii bezpečnostných opatrení po prijatí ich zmien, pričom tieto neboli ešte ukončené, bude možné považovať, že prevádzkovateľ si plní uvedenú povinnosť v súlade so zákonom. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §20 odsek 2 
RÚZ navrhuje na koniec odseku doplniť nasledovnú vetu: 

„(2)... V prípade, ak prevádzkovateľ preukáže úradu, že ním prijaté opatrenia podľa §19 boli prijaté v súlade s medzinárodne uznávanými štandardmi v oblasti bezpečnosti informačných systémov, považuje sa systém týchto opatrení za bezpečnostný projekt, ak jeho obsah v podstatných náležitostiach je v súlade s všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným úradom podľa odseku 3. 
Odôvodnenie: 
S prihliadnutím na prax v oblasti informačnej bezpečnosti sa navrhuje akceptovať prijaté bezpečnostné opatrenia prevádzkovateľa v forme jeho bezpečnostných politík a štandardov a považovať ich za bezpečnostný projekt podľa tohto ustanovenia zákona v prípade, ak sa tieto opatrenia týkajú ochrany osobných údajov, uvedené politiky a štandardy obsahujú podstatné náležitosti bezpečnostného projektu a sú vypracované v súlade s medzinárodne uznávanými normami alebo štandardmi v oblasti informačnej bezpečnosti (napr. ISO 27001). 

 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaná časť upravujúca bezpečnosť spracúvania osobných údajov bola upravená a spresnená aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §21 odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Prevádzkovateľ je povinný poučiť osobu podľa odseku 1 o právach a povinnostiach ustanovených týmto zákonom a o zodpovednosti za ich porušenie pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi.“ 

Odôvodnenie: 
Preformulovať a nanovo vydať všetky poučenia vo veľkých spoločnostiach si vyžiada zvýšený personálny a administratívny náklad na strane prevádzkovateľa, pritom bez materiálnych zmien právnej úpravy. Je tu aj súvislosť s prechodnými ustanoveniami, konkrétne s lehotami navrhovanými v § 76, ktoré sa aj pri takto navrhovanej záťaži javia byť nereálne. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho poučenie oprávnených osôb v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovania zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 
Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 
V súlade s prechodnými ustanoveniami je prevádzkovateľ povinný zosúladiť poučenie oprávnených osôb s týmto navrhovaným ustanovením. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §21 odsek 3 
RÚZ navrhuje formulovať v uvedenom ustanovení prvú vetu nasledovne: 

„(3) Prevádzkovateľ je povinný o poučení oprávnenej osoby vyhotoviť písomný, alebo inak hodnoverne preukázateľný záznam. ...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhuje sa rozšírenie možnosti preukázať záznam o poučení aj inými hodnovernými spôsobmi, napr. elektronický záznam. Tento stav reflektuje požiadavky modernej informačnej spoločnosti, kde sa napr. na vzdelávanie bežne používajú elektronické prostriedky, napr. e-learning. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho poučenie oprávnených osôb v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi a podmienky ich spracúvania. 
Účelom poučenia oprávnených osôb je oboznámiť ich s obsahom a náplňou ich činnosti v rámci spracúvania osobných údajov u prevádzkovateľa. Poučenie tak obsahuje najmä popis konkrétnych činností s osobnými údajmi a podmienok vykonávania konkrétnych spracovateľských operácií s osobnými údajmi. Naproti tomu tzv. e-learning predstavuje formu elektronického preškolenia v určitej oblasti, v danom prípade napr. v oblasti ochrany osobných údajov ako takej. Poučenie vykonávané podľa tohto zákona je však špecifické v tom zmysle, že sa viaže na konkrétneho prevádzkovateľa, jeho informačné systémy a konkrétne podmienky spracúvania osobných údajov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §21 odsek 4 
RÚZ navrhuje, aby povinnosť poučenia oprávnenej osoby existovala len pred začatím spracúvania osobných údajov. 

Odôvodnenie: 
Podrobnejšia úprava tejto povinnosti, stanovujú sa povinné náležitosti písomného záznamu o poučení, tiež povinnosť opätovne poučiť oprávnenú osobu pri zmene jej pracovného zaradenia alebo povinností, resp. ak sa zmenili podmienky spracúvania, alebo rozsah osobných údajov znamená zvýšenú administratívu pre zamestnávateľa (prispôsobiť existujúce poučenia), zvyšuje sa pracovná náročnosť z dôvodov častej aktualizácie poučení pre zamestnancov (za súčasného právneho stavu poučujeme zamestnancov pri nástupe do pracovného pomeru). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho povinnosť mlčanlivosti. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Počas plnenia úloh zo strany oprávnenej osoby však môže počas spracúvania osobných údajov dôjsť k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie alebo zmene podmienok pri spracúvaní osobných údajov. V takom prípade je žiaduce, aby prevádzkovateľ opätovne poučil oprávnenú osobu o jej nových právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie. Požiadavka na zavedenie opätovného poučenia oprávnenej osoby, ak dôjde k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie, alebo sa podstatne zmenia podmienky spracúvania osobných údajov, je v aplikačnej praxi opodstatnená. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §22, odsek 1 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenia nasledovne: 

„(1) Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ je povinný zachovávať mlčanlivosť o osobných údajoch, ktoré spracúva. Povinnosť mlčanlivosti trvá aj po ukončení spracúvania. Povinnosť mlčanlivosti nemá, ak je to podľa osobitného zákona nevyhnutné na plnenie úloh orgánov činných v trestnom konaní; tým nie sú dotknuté ustanovenia osobitného zákona. 

Odôvodnenie: 
Je nevyhnutné, aby aj sprostredkovateľ bol zaviazaný mlčanlivosťou. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho povinnosť mlčanlivosti. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Požiadavka na zavedenie povinnosti mlčanlivosti sprostredkovateľa je v návrhu zákona upravená, a to vnútorným odkazom uvedeným v § 8 ods. 9. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §23, odsek 2 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(2) Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje prostredníctvom 20 a viac oprávnených osôb u prevádzkovateľa alebo ním povereného sprostredkovateľa, je povinný výkonom dohľadu písomne poveriť zodpovednú osobu alebo viaceré zodpovedné osoby, ktoré dozerajú na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov. Týmto nie je dotknutá zodpovednosť prevádzkovateľa podľa odseku 1. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť prvú vetu tak, aby bolo zrejmé, že do počtu oprávnených osôb sa zarátavajú nielen oprávnené osoby u prevádzkovateľa ale aj u jeho sprostredkovateľa/ ov. V opačnom prípade by mohlo hroziť vyhýbanie sa povinnosti poveriť zodpovednú osobu, ak by prevádzkovateľ spracúval v podstatnom rozsahu údaje iba prostredníctvom sprostredkovateľov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie písomne poveriť a nahlásiť na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky zodpovednú osobu sa v rovnakom rozsahu vzťahuje na prevádzkovateľa ako aj sprostredkovateľa, a to prostredníctvom vnútorného odkazu upraveného v § 8 ods. 9. Prevádzkovateľovi ako aj sprostredkovateľovi osobitne vzniká za splnenia povinnosti upravenej v § 23 ods. 2 povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., § 23 odsek 5, odsek 8 písm. e) a odsek 12, § 24 odsek 2 písm. e)  
RÚZ navrhuje vypustiť povinnosť zodpovednej osoby absolvovať skúšky. 

Odôvodnenie: 
Je zodpovednosťou prevádzkovateľa, aby ním určená zodpovedná osoba bola dostatočne odborne zdatná. Zavedenie povinnosti absolvovať skúšku je nadmerným administratívnym a finančným zaťažením pre podnikateľské subjekty 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. Vo vzťahu k dobe platnosti poverenia zodpovednej osoby, táto bola vyhodnotená v osobitnej pripomienke vznesenej týmto pripomienkujúcim subjektom. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., § 23 odsek 9 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Keďže od zodpovednej osoby sa vyžaduje absolvovanie skúšky, ktorá preukáže jej odbornú pripravenosť, považujeme za zbytočné, aby bolo jej poučenie nevyhnutnou súčasťou poverenia. Zodpovedná osoba musí z titulu svojej funkcie poznať pravidlá ochrany osobných údajov. Okrem toho poučenie oprávnenej osoby je jednou z úloh zodpovednej osoby, takže ak prevádzkovateľ bude mať iba jednu zodpovednú osobu, poučením bude v podstate poučovať sama seba 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený z dôvodmi zmien v inštitúte zodpovednej osoby ako aj potreby vykonania poučenia podľa zákona taktiež u zodpovednej osobe. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 23celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba má postavenie oprávnenej osoby, tzn., osoby, ktorá prichádza do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa a vykonáva prevádzkovateľom uložené spracovateľské operácie s osobnými údajmi v súlade s týmto zákonom. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činností s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Je v záujme aj samotného prevádzkovateľa, aby zodpovedná osoba bola poučená podľa tohto zákona, a to aj z hľadiska pracovno-právnych vzťahov. Táto požiadavka je opodstatnená aj z dôvodu možného poverenia viacerých zodpovedných osôb, potreby plnenia si povinností a ich následnej zodpovednosti, a to aj s ohľadom na špecifiká toho-ktorého informačného systému a podmienok spracúvania osobných údajov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §23, odsek 12 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení zaviesť neobmedzenú platnosť potvrdenia o absolvovaniu skúšky zodpovednej osoby (a riešiť prípadnú potrebu obnovenia platnosti potvrdenia v rámci novelizácie, ktorá by viedla k zásadným zmenám v obsahu práv a povinností). Podrobnosti o vykonaní skúšky by mal stanoviť priamo zákon (alternatíva: návrh príslušného všeobecne záväzného právneho predpisu predložený súčasne s Návrhom zákona). Oznámenia o poverení zodpovednej osoby podľa doterajšieho zákona by mala zostať v platnosti počas 2 rokov po nadobudnutiu účinnosti nového zákona. 

Odôvodnenie: 
Návrh výrazne sprísňuje podmienky vzniku a výkonu funkcie zodpovednej osoby ako aj jej povinnosti. Obsah a rozsah skúšky zodpovednej osoby je nejasný, pretože k dátumu predloženia Návrhu nie je známy všeobecne záväzný právny predpis a teda nie je možné posúdiť možné náklady. Opakovanie konanie skúšky je neopodstatnené v prípade, ak počas platnosti potvrdenia nedôjde k podstatnej zmene predmetnej právnej úpravy. Prechodné ustanovenie § 76/4 Návrhu umožňuje stav, kedy po zrušení oznámení o poverení zodpovednej osoby nie je de iure počas obdobia 1 roka poverená žiadna zodpovedná osoba. Z týchto dôvodov navrhujeme neobmedzenú platnosť potvrdenia o absolvovaniu skúšky zodpovednej osoby (a riešiť prípadnú potrebu obnovenia platnosti potvrdenia v rámci novelizácie, ktorá by viedla k zásadným zmenám v obsahu práv a povinností). Podrobnosti o vykonaní skúšky by mal stanoviť priamo zákon (alternatíva: návrh príslušného všeobecne záväzného právneho predpisu predložený súčasne s Návrhom zákona). Oznámenia o poverení zodpovednej osoby podľa doterajšieho zákona by mala zostať v platnosti počas 2 rokov po nadobudnutiu účinnosti nového zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že fyzická osoba, ktorá úspešne absolvovala skúšku a nevykonáva funkciu zodpovednej osoby počas doby dlhšej ako dva roky, je povinná opakovane vykonať skúšku. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §24 odsek 3 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie tak, aby pol prevádzkovateľ povinný oznámiť úradu poverenie iba jednej zo zodpovedných osôb, ktorá bude zodpovedať za komunikáciu s úradom (§ 24 ods.3.). 

Odôvodnenie: 
Účelom uvedenej pripomienky je zníženie administratívneho zaťaženia a zjednodušenie komunikácie medzi podnikateľským sektorom a verejnou správou. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 23 upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúška podľa tohto zákona. 
Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §25, odsek 2, písm. c) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„c) odvolaním poverenia prevádzkovateľom podľa odseku 1.“ 

Odôvodnenie: 
Zosúladenie odseku 1 a odseku 2 písm. c). Nie je možné, aby prevádzkovateľ odvolával poverenie zodpovednej osoby, ak podľa iného odseku toto poverenia zaniká automaticky zo zákona. Zároveň sa ale ako vhodnejšie a preukázateľnejšie javí ponechanie zodpovednosti za odvolanie zodpovednej osoby na prevádzkovateľa, ak zodpovedná osoba prestala spĺňať podmienky svojej funkcie, ako keby táto funkcia mala zaniknúť automaticky 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 25 upravuje ukončenie poverenia zodpovednej osoby, pričom navrhovanou úpravou sa rozlišuje medzi ukončením na základe rozhodnutia prevádzkovateľa (ods. 1) a zánikom poverenia zodpovednej osoby priamo zo zákona (ods. 2). Zapracovaním predmetnej pripomienky by došlo k zlúčeniu odvolania a zániku poverenia zodpovednej osoby a v konečnom dôsledku aj k menšej prehľadnosti jednotlivých spôsobov ukončenia poverenia zodpovednej osoby. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §25, odsek 2, písm. f) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„f) dňom, v ktorom prevádzkovateľ prevzal písomnú žiadosť zodpovednej osoby o zrušenie jej poverenia zodpovednej osoby, ak nedošlo k inej dohode o lehote zániku“ 

Odôvodnenie: 
Nie je možné nútiť zodpovednú osobu, aby zastávala funkciu zodpovednej osoby ešte 30 dní po doručení jej prejavu vôle prevádzkovateľovi o tom, že sa vzdáva tejto funkcie. Najmä v prípadoch, v ktorých by jej hrozilo, že takéto nútené zotrvanie vo funkcii zodpovednej osoby by mohlo ohroziť jej práva alebo právom chránené záujmy. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §25, odsek 6 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(6) Úrad je oprávnený uložiť prevádzkovateľovi povinnosť písomne poveriť dohľadom nad ochranou osobných údajov inú zodpovednú osobu, ak sa preukáže, že písomne poverená zodpovedná osoba si riadne neplnila povinnosti podľa tohto zákona, alebo nespĺňa podmienky ustanovené v § 23 ods. 5 alebo 6. Prevádzkovateľ je povinný bez zbytočného odkladu úradu vyhovieť a dohľadom písomne poveriť inú zodpovednú osobu; ak tomu bránia dôvody hodné osobitného zreteľa, ktoré vie prevádzkovateľ úradu hodnoverne preukázať, úrad určí prevádzkovateľovi lehotu, dokedy je povinný vymeniť zodpovednú osobu, prípadne prihlásiť informačné systémy na registráciu.“ 
Odôvodnenie: 
Skutkový stav, kedy je možné nariadiť prevádzkovateľovi zmenu poverenej zodpovednej osoby, je potrebné jednoznačne kvalifikovať iba pre prípady porušenia zákona zodpovednou osobou. Ostatné dôvody sú značne subjektívne a teda právne nejednoznačné 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené takým spôsobom, že Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky je oprávnený uložiť prevádzkovateľovi povinnosť písomne poveriť výkonom dohľadu nad ochranou osobných údajov inú fyzickú osobu, ak sa preukáže, že písomne poverená zodpovedná osoba nepostupovala pri zabezpečovaní úloh podľa § 27 ods. 1 a 2 v súlade s týmto zákonom. Prevádzkovateľ je povinný bez zbytočného odkladu úradu vyhovieť a výkonom dohľadu na ochranou osobných údajov písomne poveriť inú fyzickú osobu. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Pripomienka k čl. I., §27, odsek 1, písm. c) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„c) vo všeobecne zrozumiteľnej forme odpis jej konkrétnych osobných údajov, ktoré sú predmetom spracúvania, najmä základné identifikačné údaje osoby, účtovné a fakturačné údaje, prevádzkové údaje a lokalizačné údaje; odpis nesmie obsahovať údaje týkajúce sa inej osoby ako žiadajúcej dotknutej osoby“ 

Odôvodnenie: 
Odpis ako taký nie je v doterajšom znení ani v návrhu presne definovaný, pričom aplikačná prax by si to vyžadovala. Súčasne nesmie byť dotknuté súkromie inej osoby alebo porušené telekomunikačné, bankové, daňové, či iné tajomstvo. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. Slovo „odpis“ bolo nahradené slovom „zoznam“. 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §27, odsek 6, písm. a) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„a) Ak dotknutá osoba uplatní svoje právo písomne a z obsahu jej žiadosti vyplýva, že uplatňuje svoje právo, žiadosť sa považuje za podanú podľa tohto zákona; prevádzkovateľ je povinný vybaviť ju podľa tohto zákona; na účely tohto zákona sa za písomnú formu nepovažuje podanie doručené prevádzkovateľovi iba elektronickými prostriedkami ani telefaxom, 

Odôvodnenie: 
Stále nie je zrejmé čo sa rozumie písomnou formou. Považujeme za dôležité preukázanie autenticity konajúcej osoby pri takto citlivom úkone z pohľadu súkromia dotknutej osoby 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho uplatňovanie práv dotknutej osoby. Navrhované ustanovenie bolo doplnené, tak aby bolo z neho zrejmý postup v prípade podania žiadosti elektronickou poštou, prípadne faxom. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §29 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„§29 
Obmedzenie práv dotknutej osoby podľa § 27 ods. 1 písm. d) a e) prevádzkovateľ bezodkladne písomne oznámi dotknutej osobe.“ 

Odôvodnenie: 
Nevidíme dôvod, prečo oznamovať úradu obmedzenie práv dotknutej osoby. Takýto postup by bol odôvodnený v prípade nespokojnosti dotknutej osoby alebo prekážok, ktoré bránia prevádzkovateľovi žiadosti vyhovieť. Navrhované znenie predstavuje neodôvodnenú administratívnu záťaž a nadbytočný tok informácií. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom oznamovanie obmedzení práv dotknutej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Povinnosť oznamovania obmedzenia práv dotknutej osoby je zakotvená už aj v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Vo vzťahu k dotknutej osobe tu možno hovoriť o spôsobe vybavenia jej žiadosti, pričom vo vzťahu k Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky tu možno hovoriť o spôsobe kontroly prevádzkovateľa, či takýmto obmedzením nedošlo k obmedzeniu práv dotknutej osoby v rozpore s týmto zákonom. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §30 odsek 6 
RÚZ navrhuje doplniť do uvedeného ustanovenia novú vetu v znení: „Prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ so sídlom, miestom podnikania alebo trvalým pobytom v Spojených štátoch amerických, ktorý pristúpil k zásadám bezpečného prístavu 27) sa považuje za územie poskytujúce primeranú úroveň ochrany osobných údajov“ 

Odôvodnenie: 
Cieľom uvedenej pripomienky je priama deklarácia, že inštitút Safe Harbour poskytuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov, a zjednodušenie cezhraničného transferu osobných údajov do USA za predpokladu, že sú splnené podmienky ich zabezpečenia. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa otázky primeranosti úrovne ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

O primeranosti úrovne ochrany osobných údajov rozhoduje Európska komisia, nie Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Prevádzkovateľ sa nemôže pokladať za izolované územie; môže iba prijať postupy, ktoré zaručia primeranosť úrovne ochrany osobných údajov vzhľadom na európsky štandard daný smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §33, písm. b) 
RÚZ považuje uvedené ustanovenie za nepraktické a nejasné. Znamená to, že ak spoločnosť zabezpečuje spracovanie menej ako 20 oprávnenými osobami, je povinná registrovať informačné systémy? Toto nedáva zmysel, pretože počet osôb sa môže meniť. Odporúčame, aby to bolo jasne definované tak, ako je to v § 25 ods. 2 a 3 súčasného zákona. 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je vyjasniť znenie ustanovenia a posilniť právnu istotu dotknutých subjektov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa výnimiek z povinnosti registrácie informačného systému. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 33 upravuje podmienky registrácie, za ktorých je prevádzkovateľ povinný podať žiadosť na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, ktorou prihlási informačný systém na registráciu. Písmeno b) upravuje výnimku z tejto povinnosti, ak informačný systém podlieha dohľadu zodpovednej osoby, ktorú prevádzkovateľ písomne poveril a ktorá vykonáva dohľad nad ochranou osobných údajov podľa tohto zákona. Predmetnú výnimku zakotvuje aj súčasne platné znenie zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §36, písm. a) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„a) aspoň jeden z osobných údajov uvedených v § 13 ods. 1 a zároveň sa predpokladá alebo uskutočňuje prenos týchto osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov“ 

Odôvodnenie: 
Návrh nového zákona upravuje v §36 podmienky osobitnej registrácie. Znenie písmena a) vyznieva zmätočne, pretože využíva slovné spojenie „požaduje prenos“ , ktorého význam však bližšie nešpecifikuje. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené tak, že osobitná registrácia sa vzťahuje na informačné systémy, v ktorých prevádzkovateľ spracúva aspoň jeden z osobných údajov uvedených v § 13 ods. 1 a zároveň sa predpokladá prenos týchto osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov; osobitná registrácia sa nevyžaduje v prípadoch, v ktorých sa nevyžaduje súhlas Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky s cezhraničným tokom. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §37, odsek 3 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení špecifikovať čo sú podklady nevyhnutné na posúdenie, či spracúvaním osobných údajov nevzniká nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb, prípadne do uvedeného ustanovenia doplnil aspoň ich demonštratívny výpočet. 

Odôvodnenie: 
V § 37 ods. 3 sa ustanovuje, že Prílohou k žiadosti podľa odseku 2 sú podklady nevyhnutné na posúdenie, či spracúvaním osobných údajov nevzniká nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb – zákon však nikde neustanovuje obsahové ani formálne detaily a náležitosti o vyššie uvedených podkladoch, čím ustanovenie pôsobí bezobsažne. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 37 upravuje náležitosti podania žiadosti pri prihlasovaní informačného systému na osobitnú registráciu. Prílohou žiadosti sú podklady, ktoré sú nevyhnutné na posúdenie či spracúvaním osobných údajov nevznikne nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb. Vzhľadom na rôznorodosť a špecifiká jednotlivých informačných systémov, ktoré podliehajú povinnosti osobitnej registrácie podľa tohto zákona, nie je technicky možné vymenovať obsah týchto podkladov. U každého prevádzkovateľa je potrebné osobitne posúdiť, a to s ohľadom na podmienky spracúvania osobných údajov, aké podklady bude prevádzkovateľ povinný predložiť. 
V záujme dosiahnutia právnej istoty pre prevádzkovateľov v súvislosti s predmetným ustanovením a zníženia administratívnej záťaže v rámci konania o osobitnej registrácii, Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky má v záujme vydať usmernenia, resp. metodické pokyny pre jednotlivé oblasti spracúvania osobných údajov, napr. whistleblowingu, biometrických údajov, cezhraničného toku a pod. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §39 odsek 1 a 2 
RÚZ navrhuje predlženie lehoty v oboch uvedených odsekoch na 30 dní 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme v oboch odsekoch predlženie lehoty na 30 dní z dôvodu zabezpečenie plynulého splnenia povinností prevádzkovateľa, keďže 15 dní považujeme za príliš krátku lehotu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa oznamovania zmien a odhlásenia z registrácie a osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Cieľom tohto ustanovenia je upraviť postup pri oznamovaní zmien, ktoré nastanú v priebehu spracúvania osobných údajov v informačnom systéme a postup prevádzkovateľa pri odhlásení informačného systému z registrácie alebo osobitnej registrácie. Na základe aplikačnej praxe je lehota 15 dní, v ktorej je prevádzkovateľ povinný oznámiť zmeny alebo odhlásiť informačný systém z registrácie alebo osobitnej registrácie primerané. Pripomienkujúci subjekt zároveň neuviedol relevantný dôvod, pre ktorý by mala byť táto lehota predĺžená. Rovnaká lehota sa aplikuje aj v prípade oznamovania zmien a odhlásenia informačného systému z registrácie a osobitnej registrácie podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §41 odsek 2 
RÚZ navrhuje vypustiť z § 41, odsek 2 znenie písmen e), f), g) a h) 

Odôvodnenie: 
Nevidíme zmysel a opodstatnenie v poskytovaní informácii v takomto rozsahu širokej verejnosti. Jedná sa o informačné systémy prevádzkovateľa, ktoré obsahujú osobné údaje dotknutých osôb prevádzkovateľa. Úlohou prevádzkovateľa je ochrana týchto informačných systémov, preto nevidíme dôvod, aby sa tieto systémy s takýmto rozsahom zverejňovali. Vnímame to ako možné narušenie bezpečnosti týchto systémov. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené, s tým, že sa ponechá zverejňovanie stavu registrácie v rozsahu, v akom sa zverejňuje aj v súčasnosti. 

Rozpor bol odstránený 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §43, odsek 2 
RÚZ navrhuje vypustiť v §43, odsek 2 znenie písmen d), e), f) a g) 

Odôvodnenie: 
Nevidíme zmysel a opodstatnenie v poskytovaní informácii v takomto rozsahu širokej verejnosti. Jedná sa o informačné systémy prevádzkovateľa, ktoré obsahujú osobné údaje dotknutých osôb prevádzkovateľa. Úlohou prevádzkovateľa je ochrana týchto informačných systémov, preto nevidíme dôvod, aby sa tieto systémy s takýmto rozsahom zverejňovali. Vnímame to ako možné narušenie bezpečnosti týchto systémov. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie odseku 2 bolo vypustené. 

Rozpor bol odstránený 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §50, odsek 3, písm. e) 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„e) predmet kontroly s vymedzením konkrétnych ustanovení zákona, ktorých dodržiavania sa kontrola týka,“ 

Odôvodnenie: 
Pre zvýšenie právnej istoty kontrolovaného subjektu je nevyhnutné pred každou kontrolou bližšie vymedziť predmet a tým aj rozsah kontroly na konkrétne ustanovenia zákona, t.j. dodržiavanie ktorých povinností prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom bude predmetom kontroly 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho oznamovanie predmetu kontroly prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie odseku 3 upravuje náležitosti písomného poverenia na vykonanie kontroly, ktoré okrem iného obsahuje aj predmet kontroly. Jedná sa o štandardný rozsah obsahových náležitostí a bežne zaužívaný postup pri výkone kontroly v rámci rôznych spoločenských oblastiach, kde osobitné predpisy upravujú kontrolné činnosti orgánov verejnej správy. Kontroly môžu mať formu prevencie alebo zisťovania a preverovania skutkového stavu pri spracúvaní osobných údajov v prípade podozrenia z porušovania zákona. V závislosti od typu kontroly bude následne predmet kontroly špecifikovaný v poverení na výkon kontroly, ktorým sa kontrolný orgán zároveň preukazuje pred začatím kontroly. 
V záujme dosiahnutia právnej istoty pre kontrolované osoby, vzor poverenia Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky zverejní na svojom webovom sídle. 

 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §50, odsek 4 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie formulovať nasledovne: 

(4) Kontrola je začatá dňom uvedeným v oznámení o kontrole doručenom prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi (ďalej len „kontrolovaná osoba“). Oznámenie o kontrole obsahuje náležitosti uvedené v odseku 3 písm. a) až f). Úrad doručí oznámenie o kontrole kontrolovanej osobe v primeranom predstihu, najneskôr 7 dní pred začatím kontroly. Ak by oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo podstatného sťaženia výkonu kontroly, oznámenie o kontrole možno vykonať pri začatí kontroly. 

Odôvodnenie: 
Návrh odstraňuje logické chyby, osobitne, poslednej vety. Nemožno vykonať oznámenia pred začatím kontroly, ak samotné oznámenie znamená začiatok kontroly. Rovnako tak nemôže existovať oznámenia pred začatím kontroly, ak práve oznámením začína kontrola. Zároveň sa dopĺňajú ustanovenia, ktoré jednak zabezpečujú vyššiu právnu istotu kontrolovanej osoby a zároveň jej dajú možnosť sa na kontrolu pripraviť (v pozitívnom zmysle slova), t.j. zabezpečiť účasť zodpovednej osoby, štatutára, oprávnených osôb, pripraviť podklady atď. a tým zefektívniť priebeh kontroly. Stále však zostáva možnosť oznámiť v odôvodnených prípadoch kontrolu až v deň jej začiatku. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho spôsob oznamovania kontroly prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovaného ustanovenia kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe, ktorou je prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ. V prípade, že by oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo k podstatnému sťaženiu výkonu kontroly, oznámenie o kontrole môže kontrolný orgán vykonať pri začatí kontroly. Jedná sa o štandardný a bežne zaužívaný postup pri výkone kontroly v rámci rôznych spoločenských oblastiach, kde osobitné predpisy upravujú kontrolné činnosti orgánov verejnej správy. 
Nie je v záujme a ani v kompetencii Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bezdôvodne vykonať oznámenie o kontrole pri začatí kontroly. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako štátny orgán môže konať iba v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. V tejto súvislosti návrh zákona výslovne ustanovuje, že kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe. Výnimka sa pripúšťa len v prípadoch, ak by takéto oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo podstatnému sťaženiu výkonu kontroly. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §64 odsek 1 a 3 
RÚZ navrhuje v uvedený odsekoch predĺžiť lehoty na podanie odvolania na 15 dní. 

Odôvodnenie: 
Predkladateľ nového návrhu stanovuje lehoty na podanie odvolania voči rozhodnutiu úrad v konaní o ochrane osobných údajov na 7 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Ešte prísnejší je v prípade odvolaniu proti predbežnému opatreniu , voči ktorému je možné podať odvolanie v lehote 3 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Obe lehoty sú aj pri porovnaní s podobnými konaniami či už podľa správneho poriadku alebo občianskeho súdneho poriadku neprimerane krátke. Požadujeme priblíženie k lehotám uvedeným v spomínaných právnych predpisoch. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené na 15 dňovú lehotu. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §66 
RÚZ navrhuje prebrať do zákona sankčné ustanovenia zo súčasne platného zákona so súčasne platnou výškou pokút. 

Odôvodnenie: 
Ide o sprísnenie oproti súčasnému stavu, najmä pokiaľ ide o rozsah možnosti udeľovania pokút fyzickým osobám; navrhujeme zachovať súčasne platný stav. 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s ustanoveniami upravujúcimi sankcie za porušenia zákona. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona prešiel viacerými úpravami jednotlivých ustanovení oproti súčasne platnému zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V tejto súvislosti nie je možné prebrať sankčné ustanovenia zo súčasne platného zákona. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §68 odsek 5 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Ide o príliš prísne a pre niektoré spoločnosti likvidačné pokuty a to aj v prípade súhrnných pokút, aj v prípade možnosti uloženia pokuty v dvojnásobnej výške pri opakovanom porušení zákona. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Ukladanie súhrnných pokút bolo vypustené. 

Rozpor bol odstránený. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §76 – Prechodné ustanovenia 
RÚZ považuje navrhované prechodné obdobia za príliš krátke a preto navrhujeme v: 
§76 odsek 1 – navrhujeme predĺžiť prechodné obdobie na úpravu informačných systémov z troch mesiacov na minimálne jeden rok. 
§76 odsek 2 – navrhujeme uplatniť princíp, že nová právna úprava sa vzťahuje len na právne vzťahy po nadobudnutí účinnosti nového zákona a právne vzťahy, ktoré vznikli pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona zostávajú v platnosti. 
§76 odsek 3- navrhujeme predĺžiť prechodné obdobie na poučenie oprávnených osôb z troch mesiacov na minimálne 6 mesiacov. 
§76 odsek 5 a 6 – navrhujeme predĺžiť prechodné obdobie na registráciu a osobitnú registráciu informačných systémov na minimálne jeden rok (v súlade s návrhom podľa odseku 1). 

Odôvodnenie: 
RÚZ považuje navrhované prechodné ustanovenia za príliš krátke. Považujeme potrebné poukázať, že bežná firemná prax na zosúladenie a testovanie informačných systémov pri nadnárodných spoločnostiach je často minimálne 6 mesiacov. Navrhovaná úprava vytvorí významný tlak na dodávateľov IT systémov a na dotknuté subjekty, a preto sa obávame, že realizácia zmien v uvedenom období nebude možná. Stanovenie lehoty 3 mesiacov navrhovateľ dostatočne nezdôvodnil a nie sú známe žiadne právne ani faktické dôvody k určeniu takýchto krátkych prechodných lehôt. Za problematické považujeme aj zosúladenie zmluvných vzťahov so sprostredkovateľmi navrhujeme, aby sa súčasne platné zmluvné vzťahy ponechali v platnosti tak ako existujú. Taktiež navrhujeme predĺženie lehôt na registráciu informačných systémov a to v súvislosti s potrebou ich prispôsobovania novému predpisu ako to navrhujeme v odseku 1. Predĺžením prechodného obdobia v odsekoch 5 a 6 sa počet registrácií rozloží do dlhšieho časového obdobia a budú preto predstavovať aj menšiu kapacitnú záťaž pre úrad samotný. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. I., §76 – vloženie nového odseku 7 
RÚZ navrhuje vložiť do §76 nový odsek 7 v nasledovnom znení: 

„(7) Ustanoveniami tohto zákona sa spravujú aj právne vzťahy vzniknuté pred ........ (pred účinnosťou zákona); vznik týchto právnych vzťahov, ako aj nároky z nich vzniknuté pred .......... (pred účinnosťou tohto zákona) sa posudzujú podľa doterajšieho zákona, ak nie je v tomto zákone ustanovene inak. Súhlasy dotknutých osôb získane pred .................. (pred účinnosťou tohto zákona) sa považujú za platné a posudzujú sa podľa doterajšieho zákona.“. 

Odôvodnenie: 
Nový zákon nerieši platnosť súhlasov získaných podľa doterajšieho zákona, a vzhľadom na potrebu právnej istoty účastníkov zmluvných vzťahov považujeme za potrebné formou prechodného ustanovenia vyriešiť súhlasy, vznik ako aj nároky z právnych vzťahov vzniknutých pred účinnosťou nového zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. Úprava súhlasu so spracúvaním osobných údajov bola do prechodných ustanovení doplnená. 

Rozpor bol odstránený. 

RUZ 	Zásadná pripomienka k čl. V. 
RÚZ navrhuje posunúť účinnosť návrhu zákona, pričom za optimálny dátum navrhujeme 01.01.2014 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu, potrebnú legisvakačnú dobu a vytvorenie priestoru pre dotknuté subjekty na prípravu a zosúladenie sa s novou legislatívou navrhujeme posunúť navrhovanú účinnosť na neskorší termín. Samotná skutočnosť, že navrhovateľ zvolil cestu novej právnej úpravy a nie novelizácie ukazuje na jeho zámer posunúť úpravu práv a povinností na kvalitatívne novú úroveň. Pokiaľ však majú mať povinné subjekty možnosť dostatočne sa oboznámiť s novo uloženými povinnosťami a uviesť ich do praxe, potom je navrhovaný dátum účinnosti 1.1.2013 nereálny. Navyše, návrh v rade prípadov (§20 ods.3, §23 ods. 4, §34 ods. 2 atď.) odkazuje v podrobnostiach úpravy povinností na všeobecne záväzné právne predpisy vydávané Úradom, ktorých podoba v dobe preloženia Návrhu zákona ešte nie je známa. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené. Účinnosť sa navrhuje od 1.4.2013. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
SLASPO 	K návrhu zákona ako celku 
Požadujeme, aby návrh zákona o ochrane osobných údajov bol stiahnutý z legislatívneho procesu. Dôvodom je prebiehajúci legislatívny proces na úrovni Európskej únie (http://ec.europa.eu/prelex/detail_dossier_real.cfm?CL=sk&DosId=201286), výsledkom ktorého bude nariadenie o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov). Podnikateľské subjekty by - v prípade schválenia návrhu zákona o ochrane osobných údajov - museli v priebehu krátkej doby opakovane meniť podmienky spracúvania osobných údajov.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom predloženia návrhu zákona do legislatívneho procesu. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. 
Skutočnosť, že sa pripravuje reforma predpisov v oblasti ochrany osobných údajov na európskej úrovni nič nemení na tom, že Slovenská republika je povinná si plniť záväzky voči Európskej únii a na vnútroštátnej úrovni prijať zmeny reflektujúce spoločenský a technologický vývoj. 

SLASPO 	K čl. I. § 2 ods. 2 písm. b)  

Navrhujeme vypustiť slová „úplne alebo čiastočne automatizované alebo iné ako automatizované“. 

Odôvodnenie: 
Keďže ide o akékoľvek (t.j. všetky) prostriedky spracúvania, automatizované (úplne, čiastočne), aj neautomatizované, nie je potrebné ich konkrétne v texte uvádzať. 

 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 2 ods. 2 písm. b) konkrétne čl. 4 ods. 1 písm. c) tejto smernice. Akceptovaním predmetnej pripomienky, by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou.  	
SLASPO 	K čl. I § 3 

Navrhujeme vypustiť slová „úplne alebo čiastočne automatizovanými prostriedkami spracúvania alebo inými ako automatizovanými“. 
Zároveň navrhujeme, ak sa slová „ktoré sú súčasťou informačného systému“ vzťahujú na osobné údaje (nie na prostriedky spracovania) vypustiť slová „prostriedkami spracúvania“. 

Odôvodnenie: 
Keďže ide o akékoľvek (t.j. všetky) prostriedky spracúvania, automatizované (úplne, čiastočne), aj neautomatizované, nie je potrebné ich konkrétne v texte uvádzať. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 3 ods. 1 konkrétne čl. 3 ods. 1 tejto smernice. Akceptovaním predmetnej pripomienky, by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 	
SLASPO 	K čl. I § 4 ods. 5 

Navrhujeme slovo „sprostredkovateľ“ nahradiť slovom „spracovateľ“. 

Odôvodnenie: 
Pojem „sprostredkovateľ“ zo sémantického hľadiska nevyjadruje správne podstatu inštitútu spracovateľa („processor“ v anglickom vyhotovení smernice, „Auftragsverarbeiter“ v nemeckom vyhotovení) a obsah legálnej definície je v rozpore s bežným jazykovým významom slova „sprostredkovateľ“. Navrhujeme preto pojem nahradiť jazykovým ekvivalentom pojmov používaných v iných jazykových vyhotoveniach smernice. 

Navrhujeme vypustiť ustanovenie o písomnej zmluve alebo alternatívne navrhujeme doplniť „alebo poverenia na spracúvanie osobných údajov“. Zároveň žiadame ponechať možnosť, aby sprostredkovateľ spracoval osobné údaje aj na základe vzťahu (zmluva, poverenie) so sprostredkovateľom, ak zmluva (resp. poverenie) prevádzkovateľa s primárnym sprostredkovateľom takúto možnosť obsahuje. 

Odôvodnenie: 
V praxi je bežné, že pre „primárneho“ sprostredkovateľa, ktorý má uzavretú zmluvu priamo s prevádzkovateľom, vykonávajú niektoré čiastkové úkony aj jeho zmluvní partneri, ktorí však nie sú v zmluvnom vzťahu priamo s prevádzkovateľom. Ide napríklad o získanie osobných údajov. Napríklad vo finančnom sektore sú zmluvy často uzatvárané prostredníctvom finančných sprostredkovateľov – finančný sprostredkovateľ pri uzavieraní zmluvy získava osobné údaje pre finančnú inštitúciu, vykonáva teda úkon spracovania osobných údajov. Tento finančný sprostredkovateľ však nemusí byť v priamom vzťahu s finančnou inštitúciou, pretože existujúci zákon č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní (v súlade so smernicou 2002/92ES) upravuje dvojstupňovú hierarchiu finančných sprostredkovateľov (samostatný finančný agent – podriadený finančný agent). V praxi je nerealizovateľné, aby bola oblasť spracovania osobných údajov upravená v samostatnej zmluve medzi finančnou inštitúciou a podriadeným finančným agentom. Tiež odôvodnenie k § 8. 
 	O 	N 	Pojem „sprostredkovateľ“ bol do právneho poriadku Slovenskej republiky v oblasti ochrany osobných údajov zavedený už zákonom č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch. Tento pojem prebral aj súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Jeho zmenou by mohlo dôjsť k zneisteniu a narušeniu právnej istoty pri bežne zaužívanom pojme v praxi. 
V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť, že zákon o ochrane osobných údajov je zákonom všeobecným, ktorý okrem iného upravuje práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov ako aj požiadavky kladené na osobitné zákony, na základe ktorých dochádza k spracúvaniu osobných údajov v rôznych spoločenských oblastiach. Zákon č. 186/2009 Z. z. o finančnom sprostredkovaní v znení neskorších predpisov, na ktorý pripomienkujúci subjekt v odôvodnení poukazuje, je zákonom osobitným, ktorého úprava by z pohľadu ochrany osobných údajov mala korešpondovať s úpravou zákona o ochrane osobných údajov ako zákonom všeobecným. 
 	
SLASPO 	K čl. I § 4 ods. 6 

Navrhujeme vypustiť časť vety za bodkočiarkou. 

Odôvodnenie: 
Vymedzenie časového okamihu, kedy fyzická osoba nadobúda postavenie oprávnenej osoby, je už obsiahnutý v § 21 ods. 1. Predmetom legálnej definície by mal byť obsah pojmu, ktorý chce vymedziť, preto za vhodnejšie a legislatívne čistejšie považujeme riešenie, v ktorom pojem oprávnenej osoby nebude obsahovať ďalšiu úpravu súvisiacu s postavením oprávnenej osoby. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 4 ods. 10 

V záujme zjednodušenia definície informačného systému navrhujeme vypustiť slová „s použitím automatizovaných, čiastočne automatizovaných alebo iných ako automatizovaných prostriedkov“ a odporúčame zvážiť aj vypustenie „bez ohľadu na to, či ide o systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme zjednodušenie definície informačného systému vpustením nadbytočných slovných spojení. Keďže ide o akékoľvek (t.j. všetky) prostriedky spracúvania, automatizované (úplne, čiastočne), aj neautomatizované, nie je potrebné ich konkrétne v texte uvádzať, obdobne pri zadefinovaní systému. 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov. Predmetný pojem sa na účely zákona o ochrane osobných údajov upraví spôsobom, že sa ním bude rozumieť informačný systém s osobnými údajmi, v ktorom sa na vopred vymedzený alebo ustanovený účel systematicky spracúva alebo má spracúvať akýkoľvek usporiadaný súbor osobných údajov prístupných podľa určených kritérií, bez ohľadu na to, či ide o informačný systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe. Informačným systémom sa na účely tohto zákona rozumie aj súbor osobných údajov, ktoré sú spracúvané alebo pripravené na spracúvanie čiastočne automatizovanými alebo inými ako automatizovanými prostriedkami spracúvania. 	
SLASPO 	K čl. I § 4 ods. 11 psím. b) 

Navrhujeme vypustiť slovo „vedome“. 

Odôvodnenie: 
Atribút vedomého súhlasu je nevyhnutne spojený s individuálnym konaním každej dotknutej osoby. Prevádzkovateľ informačného systému prakticky nevie spätne dokázať vedomosť dotknutej osoby o udeľovanom súhlase (s výnimkou uschovávania audiovizuálnych záznamov, ktoré by preukazovali, že dotknutá osoba priamo vyjadruje svoj súhlas so spracovaním osobných údajov). V praxi však jednoznačne prevažujú súhlasy udeľované v písomnej forme. Pri zachovaní navrhovanej formulácie by prakticky akákoľvek dotknutá osoba mohla namietať platnosť udeleného súhlasu s tvrdením, že si nebola vedomá obsahu dokumentu, ktorý podpisuje. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 5 ods. 1  

Navrhujeme za slová „týmto zákonom“ doplniť slová „alebo osobitným predpisom“. 

Odôvodnenie: 
Ide o doplnenie pojmu „osobitný zákon“ do navrhovaného ustanovenia. 
 	O 	N 	Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. V prípade akýchkoľvek zmien v zákona o ochrane osobných údajov je potrebné, aby gestor akéhokoľvek osobitného zákona zosúladil jeho znenie so všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, samozrejme za rešpektovania a riadnej transpozície prípadných aktov Európskej únie. 

Vo vzťahu k navrhovaným slovám „osobitným predpisom“ je potrebné poukázať aj na čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon“ ako aj na čl. 13 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, podľa ktorého „medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom“. 

SLASPO 	K čl. I § 5 ods. 2  

Navrhujeme nové znenie § 5 ods. 2: 
„§ 5 
(2) Osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ, zástupca prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom alebo so súhlasom prevádzkovateľa aj so sprostredkovateľom v písomnej zmluve.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť v súlade s doteraz platnou právnou úpravou tak, aby bola osobné údaje oprávnená spracúvať aj osoba - v rozsahu a za podmienok dojednaných so sprostredkovateľom, t. j. ponechať súčasné znenie (§ 5 ods. 2 súčasného zákona). 

V zmysle uvedeného ustanovenia „osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ a sprostredkovateľ“. 
V nadväznosti na znenie § 4 ods. 5 návrhu zákona a súvisiacich ustanovení, sprostredkovateľom je osoba, ktorá uzatvorila s prevádzkovateľom zmluvu, t.j. je v priamom zmluvnom vzťahu s prevádzkovateľom. 
Uvedené znamená, že v rámci výkonu finančného sprostredkovania, nemôže osobné údaje spracúvať taká osoba, ktorá nemá zmluvný vzťah s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom. 
Uvedená úprava je v konflikte so zákonom č. 186/2009 Z.z. o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve (ďalej len „zákon o FS“). V zmysle uvedeného zákona, sa za finančného agenta považuje zároveň „podriadený finančný agent“, t.j. osoba, ktorá vykonáva finančné sprostredkovanie na základe písomnej zmluvy so samostatným finančným agentom (sprostredkovateľom). V zmysle zákona FS nie je možné, aby podriadený finančný agent vykonával finančné sprostredkovanie na základe zmluvy s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom, t.j. postavenie podriadeného finančného agenta v procese finančného sprostredkovania je zadefinované zákonom o FS. 
Finančné sprostredkovanie, resp. činnosti definované pod pojmom finančné sprostredkovanie, ktoré je v zmysle zákona o FS oprávnený vykonávať zároveň podriadený finančný agent sú nerozlučne spojené so spracúvaním osobných údajov dotknutých osôb - klientov poisťovne. Uvedené podporujú ustanovenia v zmysle § 31 zákona o FS, ktorý obsahuje úpravu oprávnenia finančného agenta (vrátane podriadeného finančného agenta) získavať a inak spracúvať osobné údaje a iné informácie od klienta a od zástupcu klienta (!). 
Záverom, v zmysle § 2 ods. 5 zákona o FS je činnosť finančného sprostredkovania (kt. vykonáva aj podriadený finančný agent) definovaná ako „podnikanie“. Z uvedeného vyplýva, že na vzťah samostatný finančný agent (ako sprostredkovateľ) a podriadený fin. agent nemožno aplikovať ustanovenia návrhu zákona o oprávnenej osobe (§ 4 ods. 6). 
Doplnenie zástupcu prevádzkovateľa je taktiež potrebné vzhľadom na navrhovanú definíciu zástupcu prevádzkovateľa. Taktiež je nevyhnutné, aby sprostredkovateľ mal možnosť ustanoviť ďalšieho sprostredkovateľa, ktorý bude mať možnosť spracúvať osobné údaje. V rámci obchodným záväzkových vzťahov je obvyklé, aby dodávateľ mal subdodávateľa, ak to zmluva umožňuje, aj keď dodávateľ za plnenie zodpovedá, akoby konal sám. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovanej úpravy osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Navrhované ustanovenie § 5 ods. 2 upravuje základnú zásadu spracúvania osobných údajov, a to, že osobné údaje môže spracúvať iba prevádzkovateľ a sprostredkovateľ, pričom ďalšie podmienky, práva a povinnosti pri spracúvaní osobných údajov ďalej upravujú nadväzujúce ustanovenia. Návrh zákona upravuje aj situáciu, kedy je prevádzkovateľ povinný pred začatím spracúvania vymenovať svojho zástupcu. Na zástupcu prevádzkovateľa sa ustanovenia tohto zákona o prevádzkovateľovi vzťahujú v rovnakom rozsahu, vrátane základných zásad pri spracúvaní osobných údajov. Naproti tomu sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to ako z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe tak aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. 
Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj z príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa, na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 
Z aplikačnej praxe tiež ďalej vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť a rovnováhu takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

Na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov bolo ustanovenie § 8 upravujúce postavenie, práva, povinnosti , zodpovednosť a vzájomný vzťah s prevádzkovateľom pri spracúvaní osobných údajov upravené. K tomu pozri vyhodnotenie príslušného ustanovenia § 8. 

SLASPO 	K čl. I § 6 ods. 1 

Navrhujeme nové znenie odseku 1: 
„(1) Spracúvať osobné údaje vo vlastnom mene môže len prevádzkovateľ v súlade s § 9, spôsobom ustanoveným zákonom alebo osobitným zákonom a na vopred ustanovený účel.“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme spresniť slovné spojenie „(...) alebo spoločne s inými“, vzhľadom na nejednoznačnosť subjektov, ktorých sa uvedené ustanovenie týka. Taktiež navrhujeme vypustiť spojenie „ktorý sa neprieči dobrým mravom, nakoľko uvedené ustanovenie zasahuje do hmotnoprávnej úpravy a ide nad rámec Občianskeho zákonníka. V zmysle Občianskeho zákonníka v platnom znení totiž výkon práv a povinností vyplývajúcich z občianskoprávnych vzťahov nesmie byť v rozpore s dobrými mravmi. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie nadväzuje na definíciu pojmu „prevádzkovateľ“ ustanovenú v § 4 ods. 3. Predmetná definícia bola za účelom lepšej prehľadnosti a právnej istoty upravená, a to aj vo vzťahu k slovám „ustanovený účel“. Podľa navrhovanej definície, ak účel, prípadne aj podmienky spracúvania osobných údajov ustanovuje priamo vykonateľný právne záväzný akt Európskej únie, medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná a zákon, prevádzkovateľom je ten, koho na plnenie účelu spracúvania ustanovuje tento právny základ alebo ten kto spĺňa podmienky stanovené v tomto právnom základe. Návrh zákona taktiež umožňuje, aby prevádzkovateľom bol nielen jeden subjekt, ale aj viacerí, pokiaľ účel a podmienky spracúvania určia spoločne. 
Ustanovenia § 6 ods. 1 a § 6 ods. 2 písm. i), aj napriek tomu, že obe používajú termín v súlade s „dobrými mravmi“ majú odlišný obsah a význam, a to aj v nadväznosti na ďalšie ustanovenia zákona, najmä § 8 ods. 9, ktorý upravuje povinnosti, ktoré je sprostredkovateľ pri spracúvaní osobných údajov povinný dodržiavať. 
 	
SLASPO 	K č. I § 6 ods. 2 písm. e) 

Navrhujeme za slová „rozdielne účely“ a na konci vety doplniť text: „ktoré spolu nesúvisia“. 

Odôvodnenie: 
Vymedzenie účelu je v mnohých prípadoch otázkou pohľadu. Ustanovenie § 6 ods. 2 písm. a) návrhu zákona požaduje od prevádzkovateľa, aby účel spracovania osobných údajov vymedzil „jednoznačne a konkrétne“; takéto vymedzenie účelu však smeruje k detailnejšiemu popisu účelu, resp. k rozdeleniu hlavného účelu spracovania na čiastkové (konkrétnejšie) účely, ktoré spolu súvisia a smerujú k hlavnému, všeobecnejšie vyjadriteľnému účelu. Ak by prevádzkovateľ nemohol združovať osobné údaje, ktoré sú získané na rozdielne čiastkové účely, nemohol by reálne napĺňať požiadavku na konkrétne vymedzenie účelu spracovania, pretože by si tým znemožňoval efektívnu správu informačného systému. 
Napríklad zákon o poisťovníctve priznáva poisťovni oprávnenie spracúvať osobné údaje na účely „identifikácie klientov a ich zástupcov a zachovania možnosti následnej kontroly tejto identifikácie, na účely uzavierania poistných zmlúv a správy poistenia medzi poisťovňou, pobočkou poisťovne z iného členského štátu a pobočkou zahraničnej poisťovne a jej klientmi, na účel ochrany a domáhania sa práv poisťovne, pobočky poisťovne z iného členského štátu a pobočky zahraničnej poisťovne voči jej klientom, na účel zdokumentovania činnosti poisťovne, pobočky poisťovne z iného členského štátu a pobočky zahraničnej poisťovne, na účely výkonu dohľadu nad poisťovňami, pobočkami poisťovní z iných členských štátov a pobočkami zahraničných poisťovní a nad ich činnosťami a na plnenie povinností a úloh poisťovne, pobočky poisťovne z iného členského štátu a pobočky zahraničnej poisťovne podľa tohto zákona alebo osobitných predpisov.“ Ide o detailné vymedzenie účelu spracovania, ktoré by sa však dalo zhrnúť do jedného, príp. dvoch všeobecne formulovaných účelov. Je pritom zrejmé, že všetky v zákone uvedené účely sú navzájom prepojené a nie je možné pre každý tento účel viesť samostatný informačný systém. Je len otázkou pohľadu, či ide o rozdielne účely alebo navzájom súvisiace a nadväzujúce účely, preto navrhujeme, aby bolo posudzovanie rozdielnosti spresnené v tom zmysle, že za požiadavka oddelenosti bude stanovené pre tie rozdielne účely, ktoré spolu nesúvisia a teda nie je dôvod ich združovať alebo získavať jedným procesom. 
Druhou rovinou sú požiadavky kladené prevádzkovateľov informačných systémov osobitnými zákonmi. Určitú evidenciu vyžaduje napríklad zákon č. 297/2008 Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a financovaním terorizmu. Podľa § 24 zákona č. 297/2008 Z.z. je banka a finančná inštitúcia povinná zaviesť elektronické systémy, ktoré umožnia bezodkladne poskytnúť finančnej spravodajskej jednotke na žiadosť informácie o tom, či má alebo mala v predchádzajúcich piatich rokoch obchodný vzťah s konkrétnou osobou a o povahe tohto obchodného vzťahu. Je zrejmé, že plnenie tejto zákonnej povinnosti môže finančná inštitúcia iba prostredníctvom informačného systému, ktorý prevádzkuje na účel výkonu svojej podnikateľskej činnosti. V tomto prípade však účelom spracovania týchto údajov je aj plnenie povinností podľa osobitného zákona, je však prakticky nemožné tieto údaje viesť v oddelenom informačnom systéme. Prevádzkovateľ informačného systému teda nepriamo spracúva osobné údaje, ktoré sú primárne spracované na účel súvisiaci s jeho podnikateľskou činnosťou, aj na iný účel, na ktorý ho zaväzuje osobitný zákon. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Jednou zo základných požiadaviek pri spracúvaní osobných údajov, ktorých právo na ochranu patrí medzi základné práva a slobody garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, je získavať a následne spracúvať osobné údaje dotknutých osôb na rozdielne účely osobitne, pričom je taktiež neprípustné združovať osobné údaje, ktoré už boli získané na rozdielne účely. 
Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj s Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ktoré nepripúšťajú združovanie osobných údajov spôsobom požadovaným pripomienkujúcim subjektom. 
Technické riešenie a zabezpečenie predmetného ustanovenia v praxi je potrebné primárne riešiť na európskej úrovni, nakoľko namietaný problém sa dotýka nielen jedného či dvoch prevádzkovateľov na území Slovenskej republiky, ale veľkého množstva prevádzkovateľov sídliacich v členských štátov EÚ. 
 	
SLASPO 	K § 6, ods. 3, prvá veta  

Navrhujeme za slová „odseku 2 písm. a)“ doplniť slová „a d)“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujme doplnenie, vzhľadom na skutočnosť, že osobitný zákon môže ustanoviť rozsah a obsah osobných údajov. 
 	O 	N 	Z hľadiska lepšej právnej istoty a prehľadnosti pri aplikácií predmetných ustanovení je vhodnejšie ponechať ich znenie v navrhnutej podobe.  	
SLASPO 	K § 6 ods. 4 

Navrhujeme zadefinovať pojem „štátna štatistika“ alebo použiť len pojem „štatistika“. 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti platný zákon o ochrane osobných údajov (zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov, ďalej len „platný zákon“) umožňuje spracúvať osobné údaje na „akúkoľvek štatistiku“, nový zákon predpokladá len účely štátnej štatistiky. Pojem „štátna štatistika“ nie je definovaný, a zrejme nezahŕňa napríklad poistnú štatistiku, ktorú sme povinní viesť z pohľadu právnych predpisov ako aj očakávaných požiadaviek Solvency II smernice. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 6 ods. 5  

Z ustanovenia nie je dostatočne jasné, na základe akých kritérií sa bude posudzovať „nezlučiteľnosť“ s pôvodným účelom spracúvania, resp. čo by sa považovalo za „zlučiteľné“ s takým účelom. 
 	O 	N 	Dôvodom navrhovanej úpravy je požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 6 ods. 1 písm. b) Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov v súlade so znením bodu 28 preambuly tejto smernice. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

SLASPO 	K čl. I § 8  

V § 8 navrhujeme v odsekoch 1, 3, 4 doplniť o rovnocennú alternatívu „alebo poverenia na spracúvanie osobných údajov“, t.j. spôsobom v zmysle dnes platnej legislatívy. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú alternatívna (úprava) je zároveň obsiahnutá v samotnej smernici 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracovávaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, na ktorej dôslednú transpozíciu sa ÚOOÚ v dôvodovej správe k návrhu zákona odvoláva. V zmysle čl. 17, ods. 3, 4 smernice 95/46/ES: 
„3. Realizácia spracovania cez sprostredkovateľa musí byť upravené zmluvou alebo právnym aktom záväzným pre sprostredkovateľa, v ktorom bude najmä stanovené, že: 
- sprostredkovateľ bude konať len na základe pokynov prevádzkovateľa, 
- povinnosti uvedené v odseku 1 a vymedzené právnou úpravou členského štátu, v ktorom je sprostredkovateľ zriadený, budú záväzné aj pre sprostredkovateľa. 

4. Na doloženie ich existencie, budú časti zmluvy alebo právneho aktu týkajúce sa ochrany a požiadaviek na opatrenia uvedené v odseku 1, vyhotovené v písomnej podobe alebo v nejakej inej ekvivalentnej podobe.“ 

Podľa doteraz platnej právnej úpravy, prevádzkovateľ buď poveril sprostredkovateľa spracúvaním os. údajov alebo s ním uzatvoril zmluvu. V prípade úpravy zmluvnej povinnosti (bez alternatívy poverenia na spracúvanie osobných údajov) by si riadne plnenie uvedenej povinnosti s ohľadom na náležitosti zmluvy (§ 8 ods. 4, bod i)) vyžadovalo individuálne spracovanie zmluvy s každým jedným sprostredkovateľom bez možnosti používania jednotných rámcových zmlúv spracovaných pre daný účel. V rámci fungovania finančného trhu na báze finančných agentov je takáto úprava neprijateľná, resp. neaplikovateľná aj z dôvodu, že procesy náboru a zazmluvňovania finančných agentov sú realizované formou rámcových zmlúv. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj z príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť a rovnováhu takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 1 

Zároveň k zásadnej pripomienke k § 8 navrhujeme za slová: „na základe písomnej zmluvy“ vložiť slová „aj bez súhlasu dotknutej osoby“. 

Odôvodnenie: 
V doterajšom znení zákona a ani v návrhu nového zákona nie je výslovne uvedené, že oprávnenie prevádzkovateľa poveriť spracovaní osobných údajov sprostredkovateľa nie je viazané na súhlas dotknutej osoby a túto skutočnosť možno nepriamo vyvodiť iba z nadväzujúcich ustanovení zákona, ktoré vymedzujú vzťah prevádzkovateľa a sprostredkovateľa a povinnosti voči dotknutej osobe. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I. § 8 ods. 3  

Navrhujeme nové znenie druhej vety odseku 3. 
V odseku 3 druhá veta znie: 
„Sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje v rozsahu, za podmienok a na účel dojednaný s prevádzkovateľom v zmluve alebo v poverení a spôsobom podľa tohto zákona, alebo so súhlasom prevádzkovateľa v rozsahu, za podmienok a na účel dojednaný so sprostredkovateľom v zmluve alebo v poverení. 

Odôvodnenie: 
- v zmysle ods. 1 návrhu zákona, prevádzkovateľ je oprávnený na základe písomnej zmluvy poveriť spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa. Uvedené znamená, že poverenie na spracúvanie osobných údajov má byť obsiahnuté v zmluve. 
- v zmysle ods. 3 návrhu zákona, prevádzkovateľ je povinný uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu podľa ods. 1) pred začatím spracúvania osobných údajov. 
- v zmysle ods. 4 písm. i) návrhu zákona, zmluva podľa ods. 3 musí obsahovať opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa ods. 2. 
Z uvedených ustanovení návrhu zákona vyplýva, že postupnosť krokov sprostredkovateľa, resp. prevádzkovateľa pred začatím spracúvania osobných údajov sprostredkovateľom je nasledovný: (a) sprostredkovateľ zrealizuje opatrenia podľa ods. 2 (b) sprostredkovateľ preukáže prevádzkovateľovi opatrenia podľa ods. 2 (c) v zmluve, v zmysle ktorej prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa spracúvaním os. údajov zapracuje opis opatrení, ktoré preukázal príslušný sprostredkovateľ prevádzkovateľovi. 
Uvádzame, že začatie spracúvania osobných údajov korešponduje, resp. je nerozlučne spojené so začatím výkonu finančného sprostredkovania. Sprostredkovateľ je oprávnený začať vykonávať finančné sprostredkovanie dňom nadobudnutia účinnosti zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania uzatvorenej s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom. V prípade, ak má prevádzkovateľ uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu „pred začatím spracúvania osobných údajov“, je potrebné ju uzatvoriť v časovo skoršom termíne ako nadobudne zmluva pre výkon finančného sprostredkovania účinnosť. V takomto prípade by sa zmluva (ods. 4) uzatvárala medzi prevádzkovateľom a osobou, ktorá v príslušnom okamihu ešte nie je v účinnom zmluvnom vzťahu s prevádzkovateľom na základe zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania. Za daného stavu je osoba - sprostredkovateľ, povinný zrealizovať opatrenia podľa ods. 2 a preukázať ich prevádzkovateľovi (finančnej inštitúcii) v čase, keď nemá vo vzťahu k budúcemu prevádzkovateľovi „žiadne postavenie“ v zmysle účinnej zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania. Zároveň, v uvedenom čase, t.j. pred nadobudnutím účinnosti zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania má prevádzkovateľ poveriť sprostredkovateľa spracúvaním osobných údajov, t.j. poveriť osobu, s ktorou nemá žiadny (účinný) zmluvný vzťah. 
V prípade viazaného finančného agenta zmluva pre výkon finančného sprostredkovania nadobúda účinnosť dňom registrácie sprostredkovateľa (viazaného finančného agenta) v registri vedenom zo strany NBS. Nie je vylúčený stav, kedy NBS osobu do registra z dôvodov v zmysle zákona o FS nezaregistruje. 
Takáto úprava celej zmluvnej povinnosti medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom na účely uvedeného. zákona nenaväzuje a nekorešponduje s osobitnou právnou úpravou finančného sprostredkovania a finančného poradenstva platnej pre sektory poistenia, zaistenia, kapitálového trhu, prijímania vkladov, poskytovania úverov a doplnkového dôchodkového sporenia. 
Povinnosť na uzatvorenie zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom v zmysle ods. 1, 3, 4 je skutočnosťou, ktorá bude mať negatívny vplyv na celý proces náboru a zazmluvňovania nových finančných agentov (výhradných aj nevýhradných) a postupnosť krokov v rámci procesu náboru a zazmluvňovania. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj z príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa, na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

Na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov bolo ustanovenie § 8 upravujúce postavenie, práva, povinnosti , zodpovednosť a vzájomný vzťah s prevádzkovateľom pri spracúvaní osobných údajov upravené, a to aj pokiaľ ide o náležitosti zmluvy v § 8 ods. 4 a zároveň bol § 8 doplnený aj o tzv. „subdodávateľa“. 

Rozpor bol odstránený. 

SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 4 

Návrh zákona zavádza a predpokladá osobitný typ zmluvy, keďže ustanovuje náležitosti takejto zmluvy. Máme za to, že navrhované znenie odseku 4 ide nad rámec hmotnoprávnej úpravy. Navyše pokiaľ ide o obsahovanú náležitosť (opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa odseku 2), nie je zrejmé, čo sa myslí opisom opatrení, keďže ods. 2 poukazuje na výber sprostredkovateľa. 
 	O 	ČA 	Osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. 
Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 8 ods. 2 konkrétne čl. 17 ods. 2 tejto smernice. 

Návrh zákona bol aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravený pokiaľ ide o náležitosti zmluvy v ods. 4. 

SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 4 písm. b) 

Navrhujeme ustanovenie vypustiť. Ak predkladateľ nevyhovie tomuto návrhu, alternatívne navrhujeme zmeniť znenie písmena b) takto 
„b) deň, od ktorého je sprostredkovateľ oprávnený začať spracúvať osobné údaje v mene prevádzkovateľa,“. 

Odôvodnenie: 
Konkrétny deň, od ktorého bude sprostredkovateľ spracúvať osobné údaje, nemusí byť v čase podpisu zmluvy zrejmý a často závisí od splnenia podmienok, ktoré sú v zmluve dohodnuté a ktoré nie je možné realizovať pred samotným podpisom zmluvy. Konkrétny deň začatia spracovania nemá osobitný právny význam, dôležité je iba naplnenie podmienky uvedenej v § 8 ods. 3 návrhu, t.j. zmluva medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom musí byť uzavretá pred začatím spracúvania osobných údajov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 4 písm. h) 

Navrhujeme vypustiť písmeno h). 

Odôvodnenie: 
Povinnosť ustanoviť zodpovednú osobu je naviazaná na splnenie podmienok, a to spracúvanie os. údajov prostredníctvom 20 a viac oprávnených osôb. 
S ohľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľ nedisponuje hodnovernou informáciu o presnom počte oprávnených osôb sprostredkovateľa, resp. tento počet sa môže v priebehu času meniť, nie je možné zo strany prevádzkovateľa posúdiť, či sa táto povinnosť na sprostredkovateľa vzťahuje, t.j. či má trvať na predložení podkladov a údajov za účelom zapracovania ich v zmluve (okrem iného nie je zrejmé ako by mal prevádzkovateľ postupovať vo vzťahu k uzatvorenej zmluve, v prípade, ak v čase jej uzatvorenia sprostredkovateľ zodpovednú osobu mať nemusel, ale s odstupom času mu táto povinnosť z dôvodu zvýšenia počtu oprávnených osôb vznikla). Pri uzatváraní zmluvy nevie prevádzkovateľ posúdiť, či takýto údaj má alebo nemá byť v zmluve obsiahnutý, resp. či má alebo nemá trvať na doložení príslušných dokladov. 
Máme za to, že nakoľko ide o povinnosť sprostredkovateľa, jej splnenie je na strane sprostredkovateľa bez potreby zapracovania príslušných údajov do zmluvy, najmä ak sa otázka vzniku povinnosti môže v priebehu trvania zmluvy zmeniť. 
Zároveň opakovane uvádzame argument, že proces zazmluvňovania fin. agentov je realizovaný formou rámcových zmlúv. 
 	O 	A 	Písmeno h) bolo vypustené. 	
SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 4 písm. i) 

Navrhujeme vypustiť písmeno i). 

Odôvodnenie: 
- v zmysle ods. 1 návrhu zákona, prevádzkovateľ je oprávnený na základe písomnej zmluvy poveriť spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa. Uvedené znamená, že poverenie na spracúvanie osobných údajov má byť obsiahnuté v zmluve. 
- v zmysle ods. 3 návrhu zákona, prevádzkovateľ je povinný uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu podľa ods. 1) pred začatím spracúvania osobných údajov. 
- v zmysle ods. 4 písm. i) návrhu zákona, zmluva podľa ods. 3 musí obsahovať opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa ods. 2. 
Z uvedených ustanovení návrhu zákona vyplýva, že postupnosť krokov sprostredkovateľa, resp. prevádzkovateľa pred začatím spracúvania osobných údajov sprostredkovateľom je nasledovný: (a) sprostredkovateľ zrealizuje opatrenia podľa ods. 2 (b) sprostredkovateľ preukáže prevádzkovateľovi opatrenia podľa ods. 2 (c) v zmluve, v zmysle ktorej prevádzkovateľ poverí sprostredkovateľa spracúvaním os. údajov zapracuje opis opatrení, ktoré preukázal príslušný sprostredkovateľ prevádzkovateľovi. 
Uvádzame, že začatie spracúvania osobných údajov korešponduje, resp. je nerozlučne spojené so začatím výkonu finančného sprostredkovania. Sprostredkovateľ je oprávnený začať vykonávať finančné sprostredkovanie dňom nadobudnutia účinnosti zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania uzatvorenej s finančnou inštitúciou ako prevádzkovateľom. V prípade, ak má prevádzkovateľ uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu „pred začatím spracúvania osobných údajov“, je potrebné ju uzatvoriť v časovo skoršom termíne ako nadobudne zmluva pre výkon finančného sprostredkovania účinnosť. V takomto prípade by sa zmluva (ods. 4) uzatvárala medzi prevádzkovateľom a osobou, ktorá v príslušnom okamihu ešte nie je v účinnom zmluvnom vzťahu s prevádzkovateľom na základe zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania. Za daného stavu je osoba - sprostredkovateľ, povinný zrealizovať opatrenia podľa ods. 2 a preukázať ich prevádzkovateľovi (finančnej inštitúcii) v čase, keď nemá vo vzťahu k budúcemu prevádzkovateľovi „žiadne postavenie“ v zmysle účinnej zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania. Zároveň, v uvedenom čase, t.j. pred nadobudnutím účinnosti zmluvy pre výkon finančného sprostredkovania má prevádzkovateľ poveriť sprostredkovateľa spracúvaním osobných údajov, t.j. poveriť osobu, s ktorou nemá žiadny (účinný) zmluvný vzťah. 
V prípade viazaného finančného agenta zmluva pre výkon finančného sprostredkovania nadobúda účinnosť dňom registrácie sprostredkovateľa (viazaného finančného agenta) v registri vedenom zo strany NBS. Nie je vylúčený stav, kedy NBS osobu do registra z dôvodov v zmysle zákona o FS nezaregistruje. 
Takáto úprava celej zmluvnej povinnosti medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom na účely uvedeného. zákona nenadväzuje a nekorešponduje s osobitnou právnou úpravou finančného sprostredkovania a finančného poradenstva platnej pre sektory poistenia, zaistenia, kapitálového trhu, prijímania vkladov, poskytovania úverov a doplnkového dôchodkového sporenia. 
Povinnosť na uzatvorenie zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom v zmysle ods. 1, 3, 4 je skutočnosťou, ktorá bude mať negatívny vplyv na celý proces náboru a zazmluvňovania nových finančných agentov (výhradných aj nevýhradných) a postupnosť krokov v rámci procesu náboru a zazmluvňovania. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie § 8 ods. 4 písm. i) zákona bude v nadväznosti na § 8 ods. 2 preformulované, a to aj na základe iných pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že prevádzkovateľ formou prehlásenia uvedie, že sa oboznámil s tým, že sprostredkovateľ je spôsobilý na spracúvanie osobných údajov v zmysle podmienok podľa § 8 ods. 2. 

SLASPO 	K čl. I. § 8 ods. 5  

Navrhujeme v prvej vete slová „a informáciu“ nahradiť slovami „alebo túto informáciu“. 

Odôvodnenie: 
Zasielanie takéhoto druhu informácií dotknutým osobám je časovo a finančne náročné. Zverejnenie na webovom sídle prevádzkovateľa považujeme za dostatočné. Taktiež z praktického hľadiska je nevyhnuté mať alternatívnu možnosť príslušného oznámenia skutočností alebo ich zverejnenia na webovom sídle prevádzkovateľa. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov upravené a povinnosť zverejňovania na webe bola vypustená.  	
SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 6  

Navrhujeme definovať, čo sa rozumie spojením „ prvým kontaktom s dotknutou osobu“. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie neuvádza, čo sa rozumie „prvým kontaktom s dotknutou osobou“. Navrhujeme doplniť spôsob kontaktu, keďže prvý kontakt môže nastať napr. aj telefonicky a v takom prípade je neefektívne a obtiažne oznamovať podmienky spracúvania osobných údajov. 
 	O 	N 	Návrh zákona upravuje povinnosť sprostredkovateľa oznámiť dotknutej osobe, že spracúva jej osobné údaje v mene prevádzkovateľa pri prvom kontakte s ňou. Je pritom vecou konkrétneho spracúvania osobných údajov a podmienok, za ktorých dochádza k spracúvaniu, čo v značnej miere bude ovplyvňovať spôsob splnenia si tejto povinnosti. Zároveň je potrebné uviesť, že návrh zákona ukladá len oznamovaciu povinnosť, že sprostredkovateľ spracúva osobné údaje v mene prevádzkovateľa, a nie podmienok spracúvania osobných údajov (tak ako to uvádza pripomienkujúci subjekt v odôvodnení). 	
SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 9  

Navrhujeme prehodnotiť rozsah povinností sprostredkovateľa podľa návrhu zákona s ohľadom na to, aké má reálne možnosti tieto povinnosti plniť a vypustiť odkaz na § 9-14. Za právny základ spracúvania by mal byť zodpovedný výhradne prevádzkovateľ. 

Odôvodnenie: 
Ide o nejednoznačné ustanovenie, keďže nie všetky povinnosti, ktoré má plniť prevádzkovateľ, a na ktoré odkazuje dané ustanovenie, sú aplikovateľné na sprostredkovateľa. Navrhované ustanovenie môže spôsobiť interpretačné a aplikačné problémy. Odkaz na § 9 až 14 môže spôsobiť interpretačné problémy. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 10 

Navrhujeme doplniť ustanovenie o možnosť preniesť povinnosti na ďalšieho sprostredkovateľa na základe zmluvy alebo poverenia s primárnym sprostredkovateľom, so súhlasom prevádzkovateľa. 

Odôvodnenie: 
Odôvodnenie k predmetnému návrhu sú obsiahnuté vyššie k pripomienkam k § 8. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Návrh zákona bol v § 8 doplnený o inštitút tzv. „subdodávateľa“ . 

SLASPO 	K čl. I § 8 ods. 11 

Navrhujeme zrušiť ustanovenie o písomnej zmluve alebo navrhujeme doplniť alternatívu „poverenia na spracúvanie osobných údajov“. Zároveň navrhujeme doplniť ustanovenie obdobne ako navrhujeme v predchádzajúcej pripomienke. 

Odôvodnenie: 
Odôvodnenie k predmetnému návrhu sú obsiahnuté vyššie k pripomienkam k § 8. 
 	O 	N 	Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia podľa súčasne platnej úpravy v zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. Z uvedeného dôvodu predkladateľ pristúpil k jeho vypusteniu. 

SLASPO 	K čl. I § 10 ods. 3 písm. e) 

Navrhujeme slová „zákonne zverejnené osobné údaje” nahradiť slovami: „zverejnené osobné údaje, okrem zjavne nezákonne zverejnených údajov,”. 

Odôvodnenie: 
Prevádzkovateľ nemá možnosť zistiť, či údaje boli zverejnené zákonne. V prípade opatrného prístupu by to znamenalo, že žiadne zverejnené údaje by sa nesmeli použiť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov v intenciách vznesenej pripomienky.  	
SLASPO 	K čl. I §10, ods. 4  

Navrhujeme slová „tomto zákone a osobitnom zákone” slovami „v tomto zákone alebo osobitnom zákone“. 

Odôvodnenie: 
Ide o legislatívno-technickú úpravu 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
SLASPO 	K čl. I § 12 ods. 1  
Navrhujeme v prvej vete vypustiť slovo „písomným“ alebo v prípade neakceptovania tejto pripomienky zo strany predkladateľa doplniť na konci druhej vety slová „alebo ak ide o uzatvorenie poistnej zmluvy v prospech tretej osoby alebo ide o určenie oprávnenej osoby v poistení pre prípad smrti“. 

Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie v podstate znemožní uzatváranie zmlúv v prospech tretej osoby (§ 799 OZ) alebo pri poistných zmluvách určenie oprávnenej osoby na výplatu poistného plnenia v prípade smrti poisteného (§ 817 ods. 1 OZ). Taktiež nie je zrejme prečo ide o získavanie osobných údajov len od inej fyzickej osoby. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava ustanovenia § 12 je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov upravená v jednotlivých odsekoch ustanovenia § 7, pričom úprava týchto odsekov ostáva bez zmien. 
Situácia, na ktorú upozorňuje pripomienkujúci subjekt je vecou úpravy v osobitnom zákone, na základe čoho následne možno uplatniť druhú vetu, podľa ktorej osobné údaje o dotknutej osobe, ktoré možno získať od inej fyzickej osoby a spracúvať ich len s predchádzajúcim písomným súhlasom dotknutej osoby neplatí, ak sa poskytnutím osobných údajov o dotknutej osobe do informačného systému iná fyzická osoba chráni svoje práva alebo právom chránené záujmy, alebo oznamuje skutočnosti, ktoré odôvodňujú uplatnenie právnej zodpovednosti dotknutej osoby, alebo sa osobné údaje spracúvajú na základe osobitného zákona. 

SLASPO 	K čl. I § 13 ods. 3  

Navrhujeme vypustiť odsek 3. 

Odôvodnenie: 
Pri uzatváraní poistnej zmluvy životného poistenia, pre správne posúdenie prijímaného rizika, poisťovňa spracúva aj údaje o psychickej identite potencionálneho klienta. V prípade zavedenia tejto povinnosti by sa zvýšili náklady na uzavretie poistnej zmluvy, a teda aj poistné pre klienta. § 14 upravuje len výnimky zo zákazu spracúvania osobných údajov. 
 	O 	N 	Návrh zákona rozlišuje dve kvality osobných údajov, spomedzi ktorých v ustanovení § 13 taxatívne vymedzuje osobné údaje, ktoré sú označované ako osobitné kategórie osobných údajov, tzv. citlivých údajov. Na spracúvanie týchto osobných údajov zákon kladie prísnejšie kritériá; v opačnom prípade by mohlo dôjsť k zvýšeniu rizika neoprávnených zásahov do súkromia jednotlivcov. 
Odsek 3 sa týka osobitnej kategórie osobných údajov, ktorá vymedzuje spracúvanie osobných údajov o psychickej identite fyzickej osoby alebo o jej pracovnej spôsobilosti. Psychická pracovná spôsobilosť nepatrí medzi zdravotné údaje podľa odseku 1. Podľa navrhovaného ustanovenia takéto spracúvanie môže vykonávať len psychológ, alebo ten, komu to umožňuje osobitný zákon. Pokiaľ vznikne potreba na spracúvania takýchto osobných údajov inou osobou ako je psychológ, je nevyhnutné to upraviť v osobitnom zákone. 

SLASPO 	K čl. I § 14 ods. 1  

V prípade neakceptovania pripomienky k § 13 ods.3 navrhujme upraviť úvodnú vetu odseku 1 takto: 
„(1) Zákaz spracúvania osobných údajov ustanovený v § 13 ods. 1 a obmedzenia pri spracúvaní osobných údajov ustanovené v § 13 ods. 3 neplatia, ak:“ 

Odôvodnenie: 
Pri uzatváraní poistnej zmluvy životného poistenia, pre správne posúdenie prijímaného rizika, poisťovňa spracúva aj údaje o psychickej identite potencionálneho klienta. § 14 upravuje len výnimky zo zákazu spracúvania osobných údajov. V prípade zavedenia povinnosti podľa §13 ods. 3 by sa zvýšili náklady na uzavretie poistnej zmluvy, a teda aj poistné pre klienta. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 14 ods. 1 konkrétne čl. 8 tejto smernice. Predmetné ustanovenie je obsiahnuté aj v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov a vzťahuje sa na výlučne len na zákaz spracúvania osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo etnický pôvod, politické názory, náboženskú vieru alebo svetonázor, členstvo v politických stranách alebo politických hnutiach, členstvo v odborových organizáciách a údaje týkajúce sa zdravia alebo pohlavného života.  	
SLASPO 	K čl. I § 15 ods. 7  
Navrhujeme za slovo „kriminality“ vložiť čiarku. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme opravu zrejmej chyby, kde medzi slovami „kriminality narušenia” chýba čiarka. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 19 ods. 2 písm. a) 

Formulácia „v počítačovej sieti“ nezodpovedá legislatívnemu zámeru, ktorý je uvedený v osobitnej časti dôvodovej správy k § 19; ide o rozšírenie oproti platnej legislatíve, nakoľko počítačovou sieťou môže byť aj interná (lokálna) sieť počítačov, ktorá nie je prepojená na internet (verejne prístupnú počítačovú sieť). 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. 
Vo vzťahu k písmenu a), prevádzkovateľ bude povinný vypracovať bezpečnostný projekt v prípade, ak spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prepojený s verejne prístupnou počítačovou sieťou.  	
SLASPO 	K čl. I § 19 ods. 3 
Navrhujeme slovo „bezodkladne“ nahradiť slovami „minimálne raz ročne“. 

Odôvodnenie: 
Bezodkladná aktualizácia bezpečnostného projektu je v podmienkach poisťovníctva v skutočnosti nerealizovateľná vzhľadom na množstvo zmien v informačných systémoch a ich počet. 
 	O 	N 	Účelom predmetného ustanovenia je zavedenie potreby aktualizácie, ktorá v súčasne platnej právnej úprave zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov absentuje. 
Je potrebné zabezpečiť, aby prevádzkovateľ pristúpil k aktualizácii prijatých bezpečnostných opatrení, ak dôjde k zmene v procese spracúvania osobných údajov. Je pritom žiaduce, aby aktualizácia bezpečnostných opatrení zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme. V tejto súvislosti je zrejmé, že aktualizácia môže trvať určitý čas, a to v závislosti od prijatých zmien a podmienok spracúvania osobných údajov. Pokiaľ prevádzkovateľ na žiadosť úradu preukáže, že pristúpil k aktualizácii bezpečnostných opatrení po prijatí ich zmien, pričom tieto neboli ešte ukončené, bude možné považovať, že prevádzkovateľ si plní uvedenú povinnosť v súlade so zákonom. 

SLASPO 	K čl. I §21 ods. 3 písm. c) 
Navrhujeme doplniť kto by mal vykonávať poučenie. 

Odôvodnenie: 
Z ustanovenia nie je zrejmé, kto by mal vykonávať poučenie. 
 	O 	N 	Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predložený návrh precizuje, odkedy má fyzická osoba postavenie oprávnenej osoby, čo v praxi podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších údajov spôsobovalo aplikačné problémy u prevádzkovateľov. Povinnosť poučiť takéto osoby podľa zákona prináleží prevádzkovateľovi, pričom, pokiaľ mu vznikne povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu, tak poučenie zabezpečuje zodpovedná osoba. Je následne vecou prevádzkovateľa, aký interný mechanizmus pri zabezpečovaní poučenia zvolí. Z hľadiska ochrany osobných údajov je však nevyhnutné, aby predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 

SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 4  
Navrhujeme slová „ v rozsahu potrebnom na plnenie“ nahradiť slovami „do úrovne správcu systému pre potreby plnenia“. 

Odôvodnenie: 
Zodpovedná osoba nedokáže plniť úlohy podľa § 26 bez možnosti vstupu do informačných systémov na úrovni správcu systému, rovnako ako nedokáže kontrolujúci orgán vykonať riadne kontrolu podľa §54 bod e) 
 	O 	N 	Návrh zákona upravuje povinnosti, ktoré je zodpovedná osoba v rámci výkonu svojej funkcie povinná vykonávať. Za týmto účelom je prevádzkovateľ povinný jej umožniť nezávislý výkon a plnohodnotné plnenie si povinností a umožniť jej prístup do informačných systémov v rozsahu nevyhnutnom na plnenie si jej úloh. V tomto smere Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky má odlišné postavenie, a to orgánu vykonávajúceho dozor v oblasti ochrany osobných údajov. Opäť, je vecou prevádzkovateľa a jeho informačných systémov a podmienok spracúvania osobných údajov, ako rozsiahly prístup bude zodpovedná osoba potrebovať. Iným prístupom bude zodpovedná osoba disponovať v prípade spracúvania osobných údajov v informačnom systéme prevádzkovanom neautomatizovanými prostriedkami spracúvania ako v prípade napr. zodpovednej osoby vykonávajúcej svoju funkciu v banke, či u telekomunikačného operátora. 

SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 5  

Navrhujeme slovo „potvrdenie“ nahradiť slovami „platné potvrdenie“. 

Odôvodnenie: spresňujúca úprava s ohľadom na znenie § 23 ods. 12. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 5, ods. 8 písm. e) a ods. 12, § 24 ods. 2 písm. e)  

Navrhujeme vypustiť povinnosť zodpovednej osoby absolvovať skúšky. 

Odôvodnenie: 
Je zodpovednosťou prevádzkovateľa, aby ním určená zodpovedná osoba bola dostatočne odborne zdatná. Zavedenie povinnosti absolvovať skúšku je nadmerným administratívnym a finančným zaťažením pre podnikateľské subjekty. 
 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalostí všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti ochrany osobných údajov. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 

SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 6 

Navrhujeme za slová „štatutárnym orgánom prevádzkovateľ“ vložiť slová „alebo členom štatutárneho orgánu prevádzkovateľa“ a zároveň navrhujeme spresniť druhú časť ustanovenia. 

Odôvodnenie: 
Navrhované doplnenie ošetruje tie právne formy podnikania, ktoré majú kolektívny štatutárny orgán, príp. ktorým osobitné predpisy stanovujú určitý minimálny počet členov štatutárneho orgánu. Z druhej časti ustanovenia nie je zrejmé, k čomu smeruje – či ku konaniu „v mene štatutárneho orgánu prevádzkovateľa“ alebo ku konaniu „v mene prevádzkovateľa“. Výkon funkcie štatutárneho orgánu sa tradične vykladá ako nezastupiteľný výkon funkcie, teda napríklad konateľ nemôže splnomocniť tretiu osobu, aby za neho konala ako konateľ; môže však tretiu osobu splnomocniť, aby za neho konala v mene spoločnosti. Z uvedeného máme skôr za to, že predkladateľ chcel upraviť druhú zmieňovanú možnosť. V takom prípade však vzniká otázka, či sa má obmedzenie vzťahovať na akékoľvek zastupovanie, resp. konanie v mene prevádzkovateľa (napr. zastupovanie pri čiastkovom úkone) alebo či má obmedzenie smerovať iba k takému vzťahu, ktoré zabezpečuje neobmedzené konanie v mene prevádzkovateľa. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 7 

Navrhujeme vypustiť. V prípade neakceptovania tejto pripomienky navrhujeme upraviť spôsob, ktorý zabezpečí možnosť verifikácie. 

Odôvodnenie: 
Z návrhu nie je zrejmé, akým spôsobom by malo byť plnenie tejto podmienky malo byť zabezpečené v praxi. Nie je uvedené kto o porušení povinností rozhodne. Ak to má byť úrad, nie je zrejmé, na základe čoho sa prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ bude môcť dozvedieť, že osoba ašpirujúca na postavenie zodpovednej osoby stratila jednej z predpokladov výkonu tejto funkcie. V nadväznosti na problematickú aplikáciu tohto ustanovenia je potom otázne, ako vie prevádzkovateľ naplniť požiadavku uvedenú v § 23 ods. 8 písm. d) – vyhlásenie prevádzkovateľa o tom, že poverená osoba spĺňa stanovené predpoklady. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené spôsobom, že zodpovednou osobou nemôže byť osoba, ktorej bola opakovane uložená pokuta. 	
SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 8, § 24 ods. 2 a ďalšie ustanovenia 

Navrhujeme slová „odtlačok pečiatky“ vypustiť alebo nahradiť slovami „názov alebo obchodné meno“. 

Odôvodnenie: 
Používanie pečiatky nevyžaduje žiadny právny predpis, a preto požiadavku na „odtlačok pečiatky“ navrhujeme vypustiť alebo nahradiť spojením „uvedenie názvu alebo obchodného mena“. 
 	O 	N 	Požiadavka na odtlačok pečiatky je bežnou praxou a uplatňuje sa aj podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ak ňou prevádzkovateľ disponuje.  	
SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 9 

Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Keďže od zodpovednej osoby sa vyžaduje absolvovanie skúšky, ktorá preukáže jej odbornú pripravenosť, považujeme za zbytočné, aby bolo jej poučenie nevyhnutnou súčasťou poverenia. Zodpovedná osoba musí z titulu svojej funkcie poznať pravidlá ochrany osobných údajov. Okrem toho poučenie oprávnenej osoby je jednou z úloh zodpovednej osoby, takže ak prevádzkovateľ bude mať iba jednu zodpovednú osobu, poučením bude v podstate poučovať sama seba. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 23 celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba má postavenie oprávnenej osoby, tzn., osoby, ktorá prichádza do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa a vykonáva prevádzkovateľom uložené spracovateľské operácie s osobnými údajmi v súlade s týmto zákonom. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Je v záujme aj samotného prevádzkovateľa, aby zodpovedná osoba bola poučená podľa tohto zákona, a to aj z hľadiska pracovno-právnych vzťahov. Táto požiadavka je opodstatnená aj z dôvodu možného poverenia viacerých zodpovedných osôb, potreby plnenia si povinností a ich následnej zodpovednosti, a to aj s ohľadom na špecifiká toho-ktorého informačného systému a podmienok spracúvania osobných údajov. 

SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 10 písm. a)  

Navrhujeme vypustiť slová „a telefónne číslo“. 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru by telefónne číslo nemalo byť povinnou náležitosťou žiadosti. 
 	O 	N 	Z návrhu bolo vypustené rodné číslo, avšak požiadavka na telefónne číslo je žiaduca, aby v prípade potreby Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky mohol komunikovať s takouto osobou za účelom vykonania skúšky.  	
SLASPO 	K čl. I § 23 ods. 12 

Navrhujeme vypustiť druhú vetu. 

Odôvodnenie: 
Je otázkou slobodného rozhodnutie zodpovednej osoby, či chce aj naďalej vykonávať úlohy zodpovednej osoby a či má záujem o obnovenie platnosti potvrdenia. Znenie druhej vety navyše vyvolávalo dojem, že zodpovednej osobe stačí počkať na uplynutie platnosť potvrdenia a až potom má podať novú žiadosť; z ustanovenia § 25 ods. 2 písm. d) však vyplýva, že uplynutím lehoty jej automaticky zaniká poverenie. 
 	O 	A 	Ustanovenie bolo na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravené. Druhá veta bola vypustená.  	
SLASPO 	K čl. I § 24 ods. 3  

Oproti súčasnej legislatíve ide o značné zvýšenie administratívnej záťaže. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 24 upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúšku podľa tohto zákona. 
Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

SLASPO 	K čl. I § 25 ods. 1 

Navrhujeme vypustiť druhú vetu. 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného znenia § 25 ods. 2 písm. c) v týchto prípadoch zaniká poverenie zodpovednej osoby ex lege, nie je preto potrebné zo strany prevádzkovateľa udelené poverenie odvolávať. Spôsobilo by to iba právnu neistotu v určení, ktorým dňom poverenie zaniklo. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Druhá veta predmetného ustanovenia bola vypustená. 	
SLASPO 	K čl. I § 26 ods. 2 písm. a) 

Upraviť pravdepodobnú chybu v časti ustanovenia „preukázať rozsah získaných vedomostí odborným školením“. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko zodpovedná osoba by sa mala v zmysle tohto návrhu podrobiť skúške; nemala by absolvovať školenie, ako je tomu v zmysle teraz platnej legislatívy. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Predmetné slová boli vypustené. 	
SLASPO 	K čl. I § 27 ods. 1 písm. a) 

Navrhujeme spresniť odkaz uvedený ako odsek „4 písm. b)“. 

Odôvodnenie: 
V § 27 ods. 4 návrhu sa nenachádza písm. b). 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
SLASPO 	K čl. I § 30 ods. 3 

Navrhujeme spresniť pojem „príslušným orgánom dozoru”. 

Odôvodnenie: 
Z tohto ustanovenia nie je jasné, čo sa myslí pod spojením „príslušným orgánom dozoru”. Je takým orgánom Úrad, obdobný orgán v príslušnej krajine, alebo iný orgán? 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 33 písm. a) 

Opraviť slová „podľa § 36 ods.2“. 

Odôvodnenie: 
Zrejmá chyba, § 36 nemá odseky. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 33 

V osobitnej časti dôvodovej správy nie je vysvetlený dôvod vypustenia § 25 ods. 2 písm. c) (obsahujú osobné údaje fyzických osôb spracúvané na účely plnenia predzmluvných vzťahov alebo uplatňovania práv a povinností vyplývajúcich pre prevádzkovateľa z existujúceho alebo ukončeného pracovnoprávneho vzťahu, služobného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru alebo členského pomeru s týmito fyzickými osobami vrátane osobných údajov ich blízkych osôb). Má to znamenať, že takéto informačné systémy budú podliehať povinnosti registrácie? V súčasnosti sa o nich vedú evidenčné listy, čo by znamenalo nielen zvýšenie administratívnej záťaže oproti aktuálnemu stave, ale aj zvýšenie nákladov (zavedenie poplatkovej povinnosti). 
 	O 	N 	Informačný systém obsahujúci osobné údaje fyzických osôb spracúvané na účely plnenia predzmluvných vzťahov alebo uplatňovania práv a povinností vyplývajúcich pre prevádzkovateľa z existujúceho alebo ukončeného pracovnoprávneho vzťahu, služobného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru alebo členského pomeru nie je zaradený medzi výnimky z povinnosti registrácie na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky z toho dôvodu, že jeho úprava by zakladala duplicitu v spojitosti s písmenom e). 
Spracúvanie osobných údajov na účely pracovnoprávneho vzťahu, vrátane štátnozamestnaneckého pomeru a služobného pomeru vyplýva z osobitných zákonov, ktoré je možné subsumovať práve pod spomínané písmeno e). 
 	
SLASPO 	K čl. I § 34  

Navrhujeme za slovo „na registráciu“ doplniť slová „podľa §33”. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie možno interpretovať aj spôsobom, že každý informačný systém je potrebné registrovať. Odporúčame ustanovenie upraviť na „na registráciu podľa §33”, aby sa predišlo prípadným nedorozumeniam. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 34 ods. 4  

Uvedené ustanovenie nemá v kontexte zákona opodstatnenie, vzhľadom na skutočnosť, že alternatíva použitia zaručeného elektronického podpisu je upravená v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch. 
 	O 	N 	Na konanie o registrácii a osobitnej registrácii sa subsidiárne vzťahuje zákon č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok), ktorý umožňuje urobiť podanie rôznymi spôsobmi. Na účely registrácie a osobitnej registrácie je však s ohľadom na oblasť ochrany osobných údajov, ako súčasti základných práv a slobôd, potrebné zadefinovať spôsob, akým podanie možno urobiť. 	
SLASPO 	K čl. I § 36 písm. a) 

Navrhujeme na konci doplniť slová „podľa §30 ods. 4 písm. a) alebo c)“. 

Odôvodnenie: 
Oproti zneniu platného zákona sa rozšírila povinnosť osobitnej registrácie – doteraz bola potrebná len ak sa predpokladal prenos na základe súhlasu dotknutej osoby alebo pre potreby uzavretia alebo plnenia zmluvy uzavretej v záujme dotknutej osoby s iným subjektom. Preto navrhujeme doplniť obmedzenie podľa súčasného zákona. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené spôsobom odkazujúcim na príslušné ustanovenie v rámci cezhraničného prenosu osobných údajov, ktoré upravuje výnimky, kedy sa súhlas Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky s cezhraničným tokom nevyžaduje. 	
SLASPO 	K čl. I § 38 ods. 7  

Navrhujeme vypustiť slová „alebo dobrými mravmi“. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko tento rozpor môže v konkrétnom prípade posúdiť len súd. Návrh zákona v tomto smere prekračuje hmotnoprávnu úpravu uvedenú v Občianskom zákonníku v platnom znení a presahuje kompetenciu Úradu. 
 	O 	N 	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky je štátnym orgánom, ktorý vykonáva nezávislý dozor nad ochranou osobných údajov. Jednou zo základných povinností prevádzkovateľa pri spracúvaní osobných údajov je okrem iného spracúvať osobné údaje v súlade s dobrými mravmi. 
Namietané slová „dobré mravy“, resp. spracúvanie osobných údajov v súlade s dobrými mravmi v danom prípade (samozrejme s ohľadom na význam a dôležitosť inštitútu osobitnej registrácie) posudzuje Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky v rámci správneho konania. Týmto však nie je dotknuté právo na súdnu ochranu podľa Občianskeho súdneho poriadku. 
 	
SLASPO 	K č. I § 41 ods. 2  

Navrhujeme vypustiť odsek 2. 

Zároveň poukazujeme na to, že v písmene b) nie je zrejmé, čo je identifikačným číslom prevádzkovateľa, v prípade, že ide o fyzickú osobu. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu, že považujeme zverejňovanie evidenčných listov za neodôvodnené (napríklad zverejňovanie evidenčných listov o informačných systémoch, v ktorých sa spracúvajú osobné údaje zamestnancov na účely pracovnoprávnych vzťahov, ak takéto IS nepodliehajú registrácii podľa tohto návrhu zákona). 
 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené, s tým, že sa ponechá zverejňovanie stavu registrácie v rozsahu, v akom sa zverejňuje aj v súčasnosti.  	
SLASPO 	K čl. I § 50 ods. 4  

Ustanovenie je v rozpore s § 53 písm. a) podľa ktorého je kontrolný orgán povinný vopred oznámiť kontrolovanej osobe predmet a účel kontroly. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 64 ods. 1 

Navrhujeme lehotu na podanie odvolania predĺžiť na 15 dní. 

Odôvodnenie: 
15-dňová lehota je štandardnou lehotou na podanie riadneho opravného prostriedku v takmer všetkých typoch konania. Komplexnosť a zložitosť ochrany osobných údajov nedávajú priestor na skrátenie tejto štandardnej lehoty. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 64 ods. 3 

Navrhujeme lehotu na podanie odvolanie predĺžiť na 7 dní. 

Odôvodnenie: 
Trojdňová lehota je extrémne krátka a neposkytuje primeraný časový priestor na dostatočnú argumentáciu zo strany prevádzkovateľa. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SLASPO 	K čl. I § 66 

Navrhujem ponechať súčasne platný stav. 

Odôvodnenie: 
Ide o sprísnenie oproti súčasnému stavu, najmä pokiaľ ide o rozsah možnosti udeľovania pokút fyzickým osobám; navrhujeme zachovať „status quo“. 
 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky. Vzhľadom na skutočnosť, že návrhom zákona došlo k úprave viacerých ustanovení (aj čo sa týka samotnej štruktúry zákona) oproti súčasne platnému zákonu č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, nie je možné prebrať znenie príslušného ustanovenia upravujúceho pokuty do návrhu zákona, ale bolo potrebné ho primerane upraviť.  	
SLASPO 	K čl. I § 68 ods. 5  

Navrhujme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Ide o príliš prísne a pre niektoré spoločnosti likvidačné pokuty – súhrnné, dvojnásobok sadzby. 
 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Ukladanie súhrnných pokút bolo vypustené. 	
SLASPO 	K čl. I § 69 ods. 2 

Navrhujeme slová: „v hromadných informačných prostriedkoch“ nahradiť slovami „v denníku s celoštátnou pôsobnosťou“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme spresnenie textu s ohľadom na zaužívané postupy (napr. § 185 zákona č. 7/2005 o konkurze a reštrukturalizácii, § 52 ods. 6 zákona č. 581/2004 Z.z. o zdravotných poisťovniach, § 9 ods. 3 zákona č. 523/2010 Z.z. o Rozhlase a televízii Slovenska). 
 	O 	N 	Zverejnenie porušenia zákona je jednou z navrhovaných sankcií na účely tohto zákona, t.j. zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Túto sankciu je možné uplatniť nielen v denníku s celoštátnou pôsobnosťou (ako je to napr. pri zákonoch uvedených pripomienkujúcim subjektom), ale aj prostredníctvom ostatných dostupných informačných prostriedkoch. V danom prípade je potrebné zohľadniť aj tú skutočnosť, že na rozdiel od prípadov uvedených pripomienkujúcim subjektom, ochrana osobných údajov predstavuje neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd fyzických osôb, čo si vyžaduje osobitný prístup ako aj právnu úpravu. Zapracovaním uvedenej pripomienky by sa značne zúžil okruh využitia tohto inštitútu v praxi a neplnilo by účinnú formu prevencie.  	
SLASPO 	K čl. I § 69 ods. 3 

Navrhujeme slová „v hromadných informačných prostriedkoch“ nahradiť slovami „v denníku s celoštátnou pôsobnosťou“ a slová: „hromadný informačný prostriedok“ nahradiť slovami „denník s celoštátnou pôsobnosťou“. 

Odôvodnenie: 
Obsiahnuté v odôvodnené k pripomienke k § 69 ods.2. 
 	O 	N 	Zverejnenie porušenia zákona je jednou z navrhovaných sankcií na účely tohto zákona, t.j. zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Túto sankciu je možné uplatniť nielen v denníku s celoštátnou pôsobnosťou (ako je to napr. pri zákonoch uvedených pripomienkujúcim subjektom), ale aj prostredníctvom ostatných dostupných informačných prostriedkoch. V danom prípade je potrebné zohľadniť aj tú skutočnosť, že na rozdiel od prípadov uvedených pripomienkujúcim subjektom, ochrana osobných údajov predstavuje neoddeliteľnú súčasť základných práv a slobôd fyzických osôb, čo si vyžaduje osobitný prístup ako aj právnu úpravu. Zapracovaním uvedenej pripomienky by sa značne zúžil okruh využitia tohto inštitútu v praxi a neplnilo by účinnú formu prevencie. 	
SLASPO 	K čl. I § 76 ods. 1 až 4  

Navrhujeme posunúť lehoty na uvedenie do súladu zo zákonom. 
Lehoty na uvedenie do súladu navrhujeme posunúť nasledovne: 
V odseku 1 z troch mesiacov na šesť mesiacov, 
V odseku 2 do jedného roka posunúť do dvoch rokov (v podmienkach poisťovníctva sú uzavreté zmluvy so sprostredkovateľmi rádovo v tisícoch a viac, požaduje sa tu doplnenie zmlúv podľa § 8 odsek 4, hlavne body h), i)), 
V odseku 3 z troch mesiacov na šesť mesiacov. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
SLASPO 	K čl. I § 76 ods. 5 a 6  

Navrhujeme lehotu posunúť na minimálne šesť mesiacov. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na počet registrácií je potrebné predĺžiť lehotu na prihlasovanie. Príliš krátka lehota spôsobí nápor na kapacity Úradu, ktorý nebude schopný prihlášky na registráciu vybavovať. Rozloženie prihlášok v dlhšom časovom úseku zmierni nápor a zlepší plynulosť prechodu, čo je v záujme všetkých dotknutých účastníkov. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
SLASPO 	K čl. V  
Navrhujeme slová „1.januára 2013“ nahradiť slovami „1.júla 2013“. 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na rozsah vyžadovaných zmien oproti súčasnému zneniu zákona č. 428/2002 Z.z. a vzhľadom na počet subjektov, ktorí sú dotknuté novou úpravou, je potrebné zaviesť legisvakačnú lehotu, ktorá zabezpečí všetkým prevádzkovateľom možnosť analyzovať dopady novej úpravy a vyhodnotiť potrebu úpravy nastavených procesov. Zároveň, v rámci prechodných ustanovení sa definuje povinnosť prevádzkovateľa zosúladiť zmluvný vzťah so sprostredkovateľom do jedného roka od účinnosti, čo sa s ohľadom na veľký počet sprostredkovateľov a existujúcu úpravu práv a povinnosti sprostredkovateľov javí ako neprimerane krátka doba. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, účinnosť sa navrhuje od 1.4.2013 

Rozpor bol odstránený. 
 	
ŽSK 	§ 40  
Navrhujeme ustanovenie zmeniť na: ,, Registráciu , osobitnú registráciu informačných systémov ako aj zmenu registrácie, osobitnej registrácie informačných systémov vykonáva úrad bezplatne.” 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ by spoplatnením úkonov súvisiacich s registráciou, osobitnou registráciou informačných systémov a zmenou registrácie, osobitnej registrácie informačných systémov neúmerne zaťažoval prevádzkovateľov a sprostredkovateľov povinnosťami, ktoré im prinesú zvýšené náklady . 
 	O 	N 	Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

ŽSK 	§ 79  
Navrhujeme vypustiť v ČL.II § 79- dopĺňanú časť- ,,OCHRANA OSOBNÝCH ÚDAJOV"- (položka 271 s Poznámkou.) 
Odôvodnenie: 
Ak by vykonával úrad registráciu , osobitnú registráciu informačných systémov ako aj zmenu registrácie, osobitnej registrácie informačných systémov v znení nami navrhovaného znenia § 40 bezplatne, navrhované ustanovenie spočívajúce v stanovení poplatkov za uvedené úkony by bolo bezpredmetné. 
 	O 	N 	Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

ŽSK 	§ 23  
Navrhujeme v uvedenenom paragrafovom znení vypustiť odseky 10 až 14, ktoré stanovujú zodpovednej osobe povinnosť vykonať skúšku , o podrobnosti ktorej vydá úrad všeobecne záväzný právny predpis. 
Odôvodnenie: 
Osobou zodpovednou za ochranu osobných údajov je v zmysle zákona prevádzkovateľ, preto nie je potrebné, aby zodpovedná osoba absolvovala skúšku v znení § 23 ods. 10-14 navr. zákona. 

 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 

ŽSK 	§ 33 písm.a  
Ustanovenie príslušného paragrafového znenia navrhujeme zmeniť na : ,, podliehajú osobitnej registrácii podľa § 36. “ 
Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie sa odvoláva na znenie § 36 ods.2, ktoré v príslušnom znení zákona absentuje. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
ALS SR 	Čl. I § 8 ods. 4 
Náležitosti zmluvy so sprostredkovateľom. 
Námietka: aj súčasne platné znenie zákona upravuje obsah zmluvy so sprostredkovateľom (rozsah, podmienky a účel spracúvania), z tohto dôvodu považujeme za nadbytočné taxatívne stanoviť presné náležitosti zmluvy, najmä údaj – číslo potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba sa môže počas platnosti a účinnosti zmluvy zmeniť, a teda tento údaj bude aj tak neaktuálny. Navrhujeme vynechať ustanovenie § 8 odseku 4. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom zavedenia obsahových náležitostí zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom z pohľadu ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. 
Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa, na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 

ALS SR 	Čl.I § 8 ods. 9  
„Ak sprostredkovateľ zistí, že prevádzkovateľ porušil povinnosť ustanovenú týmto zákonom, je povinný ho na to písomne upozorniť a bezodkladne pozastaviť spracúvanie osobných údajov až do vykonania nápravy. Prevádzkovateľ je povinný bezodkladne vykonať nápravu podľa prvej vety, najneskôr však v lehote jedného mesiaca odo dňa doručenia písomného upozornenia; inak je sprostredkovateľ povinný o tom bezodkladne informovať úrad.“ 
Námietka: nesúhlasíme s tým, aby sprostredkovateľ ukončil spracúvanie osobných údajov na základe svojej domnienky, že prevádzkovateľ porušil povinnosť stanovenú zákonom. Sprostredkovateľ nemusí byť odborne spôsobilý objektívne posúdiť porušenie zákona. Bezodkladným ukončením spracovania osobných údajov môže spôsobiť prevádzkovateľovi škodu. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že ak sprostredkovateľ zistí, že prevádzkovateľ sa pri spracúvaní osobných údajov dopustí zjavného porušenia zákona, je povinný ho na to písomne upozorniť a do vykonania nápravy vykonať len také operácie s osobnými údajmi, ktoré neznesú odklad. Prevádzkovateľ bude následne povinný bezodkladne vykonať nápravu najneskôr v lehote jedného mesiaca odo dňa doručenia písomného upozornenia od sprostredkovateľa. Pokiaľ prevádzkovateľ nevykoná nápravu, sprostredkovateľ bude následne povinný o tom bezodkladne informovať úrad. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
ALS SR 	Čl.I § 23 ods. 9  
„Prílohou poverenia, ktorá tvorí jeho neoddeliteľnú súčasť, je záznam o poučení podľa § 21 ods. 3.“ 
Námietka: U väčšiny prevádzkovateľov práve zodpovedná osoba vykonáva poučenie oprávnených osôb (čo je aj jej povinnosťou podľa zákona) a zároveň je povinná plniť ďalšie povinnosti stanovené zákonom. Ak má zodpovedná osoba absolvovať skúšky na Úrade na ochranu osobných údajov, je zbytočné, aby prevádzkovateľ nejakým spôsobom zabezpečoval ešte aj poučenie zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba podľa navrhovaného ust. § 26 spoluvytvára resp. dohliada nad dodržiavaním konkrétnych opatrení, ktoré majú byť obsahom poučenia ostatných oprávnených osôb. Nie je zrejmé, kto by mal v takomto prípade poučiť zodpovednú osobu (štatutárny orgán prevádzkovateľa?). Navrhujeme dané ustanovenie vynechať. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi zmien v inštitúte zodpovednej osoby ako aj potreby vykonania poučenia podľa zákona taktiež u zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 23 celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba má postavenie oprávnenej osoby, tzn. osoby, ktorá prichádza do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa a vykonáva prevádzkovateľom uložené spracovateľské operácie s osobnými údajmi v súlade s týmto zákonom. Predtým ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činností s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Je v záujme aj samotného prevádzkovateľa, aby zodpovedná osoba bola poučená podľa tohto zákona, a to aj z hľadiska pracovno-právnych vzťahov. Táto požiadavka je opodstatnená aj z dôvodu možného poverenia viacerých zodpovedných osôb, potreby plnenia si povinností a ich následnej zodpovednosti, a to aj s ohľadom na špecifiká toho-ktorého informačného systému a podmienok spracúvania osobných údajov. 
Otázka zabezpečenia výkonu poučenia oprávnených osôb je vecou prevádzkovateľa. Povinnosť poučiť oprávnenú osobu patrí prevádzkovateľovi, pričom je na jeho rozhodnutí a internej organizácii, akým spôsobom si splní túto povinnosť. V prípade, že prevádzkovateľovi vznikne povinnosť poveriť a na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nahlásiť zodpovednú osobu, zákon ukladá takejto zodpovednej osobe povinnosť zabezpečovať poučenia oprávnených osôb. Ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, je v jeho kompetencii určiť, ktorá zodpovedná osoba bude zabezpečovať aké úlohy v rámci dohľadu nad dodržiavaním zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov. 

ALS SR 	Čl.I § 42 
„O informačných systémoch, ktoré nepodliehajú registrácii, je prevádzkovateľ povinný viesť evidenciu, a to najneskôr odo dňa začatia spracúvania údajov v týchto informačných systémoch. Evidencia obsahuje údaje v rozsahu podľa § 34 ods. 1. Vzor evidencie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá úrad“. 
Námietka: Podľa § 34 ods. 1 písm. d) je súčasťou evidencie aj údaj o počte oprávnených osôb prevádzkovateľa. Vzhľadom nato, že počet oprávnených osôb sa môže často meniť, čo by znamenalo častú aktualizáciu evidenčných formulárov bez toho, aby sa menili ostatné údaje v evidencii, navrhujeme tento údaj vynechať. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Otázka požadovania počtu oprávnených osôb v rámci registrácie a následného oznamovania zmien bola upravená spôsobom, že prevádzkovateľ je povinný uviesť počet oprávnených osôb iba pri podávaní žiadosti o registráciu, nie v rámci aktualizácie (vrátane vedenia evidencie). Tento údaj Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potrebuje k určeniu, či na informačný systém prihlásený na registráciu sa nevzťahuje výnimka z povinnosti registrácie. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
ALS SR 	Čl.I § 76  
„Prevádzkovateľ fungujúcich informačných systémov ich uvedie do súladu s týmto zákonom do troch mesiacov odo dňa jeho účinnosti.“ 
Námietka: Navrhovanú lehotu považujeme za neprimerane krátku, najmä s ohľadom na § 20 zákona. Ak sa požiadavky na bezpečnostný projekt (ktoré budú upravené vo všeobecne záväznom právnom predpise) budú odlišovať od požiadaviek, ktoré vyžaduje zákon v súčasnosti, bude táto lehota nepostačujúca. Navrhujeme predĺžiť túto lehotu najmenej na 6 mesiacov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
ALS SR 	Čl.I § 31 ods. 4 
„Prevádzkovateľ je povinný získať písomný alebo iným hodnoverným spôsobom preukázateľný súhlas dotknutých osôb pred každým poskytnutím osobných údajov prevádzkovateľovi so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie, ak tento zákon alebo osobitný zákon neustanovuje inak.“ 
Námietka: Z navrhovaného znenia tohto ustanovenia vyplýva, že prevádzkovateľ je povinný získať súhlas pred každým poskytnutím osobných údajov. To znamená, že napr. v prípade, ak ide o opakované poskytnutie osobných údajov tomu istému prevádzkovateľovi, prevádzkovateľ bude povinný pred každým poskytnutím opätovne získať súhlas. Navrhujeme zmeniť ustanovenie tak, aby prevádzkovateľ bol povinný disponovať súhlasom pred prvým poskytnutím osobných údajov. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov, takým spôsobom, že prevádzkovateľ bude povinný získať písomný alebo iným hodnoverným spôsobom preukázateľný súhlas dotknutých osôb pred poskytnutím osobných údajov prevádzkovateľovi so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie, ak tento zákon alebo osobitný zákon takýto súhlas vyžaduje. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 4 ods. 2 
§ 4 ods. 2 znie: 
„(2) Dotknutou osobou je každá fyzická osoba, ktorej osobné údaje sú predmetom spracovávania.“ 
Odôvodnenie: Presnejšia definícia, s ohľadom na predmet úpravy zákona. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámení s dôvodom, pre ktorý došlo k úprave pojmu „dotknutá osoba“. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná úprava § 4 ods. 2 spresňuje pojem „dotknutá osoba“ v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Dotknutou osobou je osoba nielen vtedy, keď sa o nej osobné údaje spracúvajú, ale vždy, keď sa jej týkajú bez ohľadu na to, či sa o nej osobné údaje spracúvajú v informačnom systéme. Definícia pojmu dotknutá osoba zároveň korešponduje s článkom 8 Charty základných práv EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ a článkom 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. Princípy zakotvené v právne záväzných aktoch EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej tieto spracúvané. 

CTF 	§ 4 ods. 10  
§ 4 ods. 10 znie: 
„(10) Informačným systémom je akýkoľvek usporiadaný súbor sústava, zoznam alebo databáza obsahujúce osobné údaje, ktoré sú spracúvané pre dosiahnutie účelu spracovávania. Informačný systém môže pozostávať z viacerých procesov alebo čiastkových úkonov spracovávania.“ 
Odôvodnenie: Presnejšia definícia IS, smerom k zdôrazneniu účelu spracúvania. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov. Predmetný pojem sa na účely zákona o ochrane osobných údajov upraví spôsobom, že sa ním bude rozumieť informačný systém s osobnými údajmi, v ktorom sa na vopred vymedzený alebo ustanovený účel systematicky spracúva alebo má spracúvať akýkoľvek usporiadaný súbor osobných údajov prístupných podľa určených kritérií, bez ohľadu na to, či ide o informačný systém centralizovaný, decentralizovaný alebo distribuovaný na funkčnom alebo geografickom základe. Informačným systémom sa na účely tohto zákona rozumie aj súbor osobných údajov, ktoré sú spracúvané alebo pripravené na spracúvanie čiastočne automatizovanými alebo inými ako automatizovanými prostriedkami spracúvania. 

Rozpor bol odstránený. 

CTF 	§ 4 ods. 11 písm. d)  
§ 4 ods. 11 písm. d) znie: 
„d) biometrickým údajom osobný údaj fyzickej osoby označujúci biologickú alebo fyziologickú vlastnosť alebo charakteristiku dotknutej osoby, na základe ktorého je jednoznačne a nezameniteľne určiteľná; biometrickým údajom je napríklad odtlačok prsta, odtlačok dlane, analýza deoxyribonukleovej kyseliny,“ 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná definícia je tak všeobecná, že vôbec nevystihuje podstatu pojmu biometrický údaj. Podľa definície navrhovanej tvorcom zákona by bolo možné za biometrický údaj považovať aj napr. rodné číslo. Navrhujeme doplniť spresnenie definície v súlade so všeobecne uznávanými definíciami v oblasti ICT. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené. Podľa návrhu sa na účely tohto zákona biometrickým údajom rozumie osobný údaj fyzickej osoby označujúci jej biologickú alebo fyziologickú vlastnosť alebo charakteristiku, na základe ktorého je jednoznačne a nezameniteľne určiteľná. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 4 ods. 11 písm. g)  
Navrhujeme doplnenie § 4 ods. 11 písm. g) tak, aby 
v zákone bola upravená aj možnosť pseudonymizácie, teda navrátenia dát do pôvodnej štruktúry. Odôvodnenie: 
Prax si vyžaduje takéto ustanovenie. Navrhujeme doplniť túto možnosť do písm. g) 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s inštitútom pseudonymizácie osobných údajov a dôvodom, pre ktorý nie je možné predmetnú pripomienku akceptovať v rámci tohto legislatívneho procesu. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Pojem „pseudonymizácia“ nie je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov zadefinovaný. Z pohľadu ochrany osobných údajov pod pseudonymizáciou je možné považovať proces tzv. „maskovania identít“. Cieľom tohto procesu je byť schopný zhromaždiť doplňujúce údaje týkajúce sa toho istého jednotlivca bez nutnosti poznať jeho totožnosť. Pseudonymizácia má osobitný význam v rámci výskumu a štatistiky. Otázke pseudonymizácie sa bližšie venuje aj stanovisko pracovnej skupiny 29 zriadenej podľa smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov č. 4 z roku 2007 k pojmu osobný údaj. 
Proces pseudonymizácie si vyžaduje podrobnejšiu analýzu a akceptovaním tejto pripomienky v navrhnutej podobe, tzn., zavedením len tohto pojmu do návrhu zákona, by sa nemuselo jednať o končenú úpravu. Návrh zákona vo svojich ustanoveniach bližšie definuje tie pojmy, s ktorými následne aj pracuje na účely stanovenia práv, povinností a zodpovednosti pri spracúvaní osobných údajov. 

CTF 	§ 4 ods. 11 písm. h) 
§ 4 ods. 11 písm. h) znie: 
„h) priestorom prístupným verejnosti priestor, do ktorého možno voľne vstupovať a v ktorom sa možno voľne zdržiavať bez časového obmedzenia alebo vo vymedzenom čase, alebo je to priestor, ktorý tak označuje osobitný predpis,“ 
Odôvodnenie: 
Za verejne prístupný priestor je potrebné považovať výlučne priestor, do ktorého je možný vstup a pohyb osôb bez ďalších obmedzení (okrem časových). V prípade, ak prevádzkovateľ aplikuje na daný priestor, akékoľvek režimové obmedzenia, napr. realizuje kontrolu vstupu, takýto priestor už nemožno považovať za verejne prístupný. Preto navrhujeme vypustiť predmetnú časť definície. 
 	O 	N 	Pojem „priestor prístupný verejnosti“ nie je v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov zadefinovaný. Návrhom predmetnej definícia má predkladateľ záujem dosiahnuť právnu istotu pri plnení si povinností podľa tohto zákona. V praxi často dochádza ku kolíziám, keď je potrebné kvalifikovane odlíšiť, ktorý priestor je potrebné považovať za verejne prístupný, a na ktorý sa budú najmä vo vzťahu ku kamerovému systému vzťahovať ustanovenia tohto zákona. Návrh definície vychádza z doterajšej praxe, ktorá zohľadňuje potreby ochrany osobných údajov fyzických osôb.  	
CTF 	§ 6 ods. 2 písm. e) 
§ 6 ods. 2 písm. e) znie: 
„ e) získavať osobné údaje na nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia, osobitne a zabezpečiť, aby sa osobné údaje spracúvali a využívali výlučne spôsobom, ktorý zodpovedá účelu, na ktorý boli zhromaždené; je neprípustné združovať osobné údaje, ktoré boli získané na nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia,“ 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zmiernenie dopadov uvedeného ustanovenia na prevádzkovateľa, ktoré by v prípade vyžadovania striktného plnenia tejto povinnosti znamenali neprimerané náklady na zabezpečenie oddelenia systémov, v ktorých sú zhromaždené osobné údaje. A to aj v prípade, ak účely (viac súvisiacich účelov) spracúvania určuje osobitný zákon, a preto by tento dopad zasiahol aj prevádzkovateľov na strane orgánov verejnej správy. Pri zachovaní podstaty ustanovenia sa navrhuje zameniť slovo „rozdielne“ slovom „nezlučiteľné“, pričom tento pojem je spresnený dovetkom „nezlučiteľné účely, ktoré spolu nesúvisia“. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Jednou zo základných požiadaviek pri spracúvaní osobných údajov, ktorých právo na ochranu patrí medzi základné práva a slobody garantovaných Ústavou Slovenskej republiky, je získavať a následne spracúvať osobné údaje dotknutých osôb na rozdielne účely osobitne, pričom je taktiež neprípustné združovať osobné údaje, ktoré už boli získané na rozdielne účely. 
Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov, ktoré nepripúšťajú združovanie osobných údajov spôsobom požadovaným pripomienkujúcim subjektom. 
Technické riešenie a zabezpečenie predmetného ustanovenia v praxi je potrebné primárne riešiť na európskej úrovni, nakoľko namietaný problém sa dotýka nielen jedného či dvoch prevádzkovateľov na území Slovenskej republiky, ale veľkého množstva prevádzkovateľov sídliacich v členských štátov EÚ. 

CTF 	§ 6 ods. 5 
V § 6 ods. 5 navrhujeme na konci vety doplniť: 
“, pokiaľ osobitný predpis neustanovuje inak.“ 
Odôvodnenie: 
Spresnenie znenia po obsahovej i vecnej stránke. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 6 ods. 1 písm. b) Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov v súlade so znením bodu 28 preambuly tejto smernice. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

CTF 	§ 8 ods. 1 
§ 8 ods. 1 znie: 
„(1) Prevádzkovateľ je oprávnený na základe písomnej zmluvy alebo písomného poverenia poveriť spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme zachovať súčasný model, ktorý sa v praxi osvedčil. Navrhovaná zmena predstavuje zbytočný formalizmus a najmä vo veľkých spoločnostiach aj nadmernú administratívnu záťaž. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho postavenie, práva, povinnosti a zodpovednosť sprostredkovateľa a jeho vzájomný vzťah s prevádzkovateľom v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť tohto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

CTF 	§ 8 ods. 3 
§ 8 ods. 3 znie: 
„(3) Prevádzkovateľ je povinný uzatvoriť so sprostredkovateľom zmluvu podľa odseku 1 pred začatím spracúvania osobných údajov, alebo ho spracúvaním osobných údajov písomne poveriť ; písomné poverenie musí obsahovať náležitosti zmluvy podľa odseku 1. Sprostredkovateľ je oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu, za podmienok a na účel dojednaný s prevádzkovateľom v zmluve alebo písomnom poverení a spôsobom podľa tohto zákona.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme zachovať súčasný model, ktorý sa v praxi osvedčil. Navrhovaná zmena predstavuje zbytočný formalizmus a najmä vo veľkých spoločnostiach aj nadmernú administratívnu záťaž. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho postavenie, práva, povinnosti a zodpovednosť sprostredkovateľa a jeho vzájomný vzťah s prevádzkovateľom v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť tohto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

CTF 	§ 8 ods. (4) písm. h) 
§ 8 (4) písm. h) znie: 
„h) číslo potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby a dátum vyhotovenia potvrdenia, alebo záväzok sprostredkovateľa, že do doby začiatku spracúvania osobných údajov zabezpečí získanie potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby, ak je sprostredkovateľ povinný mať zodpovednú osobu,“ 
Odôvodnenie: 
Z hľadiska praktickej aplikovateľnosti by bolo vhodné, aby v prípade, ak sprostredkovateľ v čase uzatvorenia zmluvy ešte nemá poverenú osobu, pretože táto ešte neabsolvovala skúšku, bolo možné so sprostredkovateľom zmluvu uzatvoriť s tým, že bude povinný skúšku preukázať najneskôr pred začiatkom spracúvania. 
 	O 	A 	.Navrhované ustanovenie bolo vypustené. 

 	
CTF 	§ 8 ods. 5  
§ 8 ods. 5 znie: 
„(5) Ak prevádzkovateľ poveril spracúvaním osobných údajov sprostredkovateľa až po získaní osobných údajov, je povinný zabezpečiť oznámenie tejto skutočnosti dotknutým osobám pri najbližšom kontakte s nimi, najneskôr však do troch mesiacov od poverenia sprostredkovateľa ak nemá zriadené webové sídlo, alebo informáciu bezodkladne zverejniť na svojom webovom sídle. To platí aj vtedy, ak spracúvanie osobných údajov prevezme právny nástupca prevádzkovateľa podľa osobitného zákona. ) Prevádzkovateľ nemusí dotknutej osobe informáciu podľa prvej vety oznamovať, ak sa v rovnakej lehote postupovalo podľa odseku 6.“ 
Odôvodnenie: 
Oznámenie na webovom sídle by malo byť plnohodnotnou alternatívou pri informovaní dotknutých osôb. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Ustanovenie bolo upravené a povinnosť zverejňovania na webe bola vypustená. Zároveň sa však umožňuje, aby túto povinnosť splnil sprostredkovateľ. Právo dotknutej osoby na informáciu o tom, kto spracúva jej osobné údaje, je potrebné zachovať. Len zverejňovanie takejto povinnosti na webe nezabezpečí, že dotknutá osoba má aj prístup na internet a oboznámiť sa s touto skutočnosťou. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 11 ods. 4 
§ 11 ods. 4 znie: 
„(4) Súhlas sa preukazuje písomným, zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, elektronickými prostriedkami záznamom v informačnom systéme, alebo iným hodnoverným spôsobom. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaj o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. Súhlas daný v písomnej forme je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný.“ 
Odôvodnenie: 
Je potrebné vysporiadať sa s prostriedkami používanými v napr. elektronickom obchode, pri nákupe na diaľku a pod.. Už dnes sa v aplikačnej praxi v obrovskom počte prípadov súhlas udeľuje v prostredí internetu, napríklad “odkliknutím“, ktorým dotknutá osoba potvrdzuje zadané údaje. Aj keď tento spôsob, ktorý je realitou už dlhú dobu, je teoreticky možné subsumovať pod “iný hodnoverný spôsob”, z dôvodu právnej istoty na strane prevádzkovateľov i dotknutých osôb by bolo dobré upraviť túto formu preukazovania súhlasu výslovne. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, podľa ktorého sa súhlas preukazuje zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, alebo iným hodnoverným spôsobom. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaj o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. Súhlas daný v písomnej podobe je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný. Za súhlas v písomnej podobe sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 12 ods. 7 
§ 12 ods. 7 znie: 
„(7) Ak dotknutá osoba nežije, súhlas vyžadovaný podľa tohto zákona môže poskytnúť osoba podľa osobitného predpisu.10) Súhlas nie je platný, ak čo len jedna osoba podľa predchádzajúcej vety písomne vyslovila nesúhlas.“ 
Pozn. pod čiarou: 
10) §15 Občianskeho súdneho poriadku 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zosúladiť právny stav s občianskym zákonníkom, kde práva týkajúce sa ochrany osobnosti môže uplatňovať iba manžel, deti a rodičia nežijúcej osoby. Nie je v moci prevádzkovateľa overovať status blízkej osoby inej ako rodinného príslušníka v priamom rade, t.j. ktorý vychádza z faktického stavu (napr. druh, družka a pod.). 
 	O 	N 	Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ 
Navrhované ustanovenie, podľa ktorého, ak dotknutá osoba nežije, súhlas vyžadovaný podľa tohto zákona môže poskytnúť blízka osoba, korešponduje so základnými pojmami, najmä pojmami osobné údaje (napr. vzťahové a rodinné väzby v spojitosti s konkrétnou fyzickou osobou) a dotknutá osoba, ktoré sú definované a používané na účely tohto zákona. 
Zapracovaním vznesenej pripomienky by došlo k zúženiu okruhu osôb, ktorých súhlas sa vyžaduje, ak dotknutá osoba už nežije. V tomto smere je však potrebné dostatočne zabezpečiť, aby nedochádzalo k neoprávneným zásahom do práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov. 
 	
CTF 	§ 15 ods. 1 písm. b) 
§ 15 ods. 1 písm. b) znie: 
„b) identifikačné údaje sprostredkovateľa; to neplatí v prípade, ak v okamihu získavania konkrétny sprostredkovateľ nie je prevádzkovateľovi známy,“ 
Odôvodnenie: 
Povinnosť je v praxi často nerealizovateľná. Napr. pri predaji prostredníctvom telepredaja pri získavaní osobných údajov nie je možné presne určiť, kto bude v budúcnosti doručovať konkrétnu zásielku. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo doplnené tak, aby bolo zrejmé, že táto povinnosť neplatí, ak prevádzkovateľ pri získavaní osobných údajov nemá sprostredkovateľa. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 15 ods. 3 
V § 15 ods. 3 prvá veta znie: 
„(3) Informácie podľa odseku 1 netreba dotknutej osobe oznamovať, ak prevádzkovateľ vie úradu kedykoľvek na jeho žiadosť preukázať, že jej boli už predtým poskytnuté alebo jej s prihliadnutím na všetky okolnosti boli známe pred získaním osobných údajov.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa zmierniť oznamovaciu povinnosť voči dotknutej osobe aj pre prípady, ak je s prihliadnutím na všetky okolnosti zrejmé, že informácie, ktoré sa dotknutej osobe majú poskytnúť, jej sú už známe. Ide napr. o všeobecne známe skutočnosti, alebo prípady, ak je zrejmé, že jej musia byť známe, napr. sa nachádza v riadne označenej prevádzke prevádzkovateľa a pod. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je výslovná požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 11 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

CTF 	§ 15 ods. 4  
V § 15 ods. 4 posledná veta znie: 
„V oboch týchto prípadoch sa odsek 1 nepoužije.“ 
Odôvodnenie: 
Čiastočná obsahová kolízia. Dôsledná aplikácia ods. 1 v prípadoch ods. 4 by predstavovala zbytočnú administratívnu a časovú záťaž. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
CTF 	§ 15 ods. 6 
V § 15 ods. 6 sa na koniec odseku sa dopĺňa veta: 
„To neplatí, ak ide o získavanie osobných údajov v rozsahu a pre účely uvedené v odseku 4 odčítaním osobných údajov z úradného dokladu automatizovanými prostriedkami spracúvania.“ 
Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je upraviť právny stav, ktorý reflektuje všeobecne akceptovanú prax pri získavaní údajov pre účely jednorazového vstupu osôb do priestorov podľa odseku 4, a to spôsobom automatizovaného odčítavania údajov z preukazu totožnosti čítačkou. V tomto prípade sa navrhuje vypustiť podmienku písomného súhlasu s takýmto získavaním, pretože nie je realizovateľná. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo doplnené požadovaným spôsobom. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 15 odsek 9 
Navrhujeme z § 15 odsek 9 vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Vedenie takéhoto zoznamu by bolo v kolízii so spracovávaním osobných údajov po dobu nevyhnutnú na dosiahnutie účelu spracúvania. Hlavne ide o textáciu poslednej vety. Osoby tu uvedené by mali po naplnení účelu zlikvidovať osobné údaje, ktoré im boli sprístupnené. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia týkajúceho sa marketingu v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 14 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

CTF 	§ 17 ods. 6 
§ 17 ods. 6 znie: 
„Ak dotknutá osoba uplatní námietku podľa § 27 ods. 3 písm. c), prevádzkovateľ je povinný to najneskôr do 3 pracovných dní oznámiť každému, komu osobné údaje uvedené v § 10 ods. 3 písm. d) poskytol; zákaz ďalšieho poskytovania tu uvedených osobných údajov platí pre prevádzkovateľa a každého, komu ich prevádzkovateľ poskytol odo dňa nasledujúceho po dni doručenia námietky dotknutej osoby prevádzkovateľovi alebo doručenia písomného oznámenia prevádzkovateľa inému príjemcovi.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je v praxi technicky len veľmi ťažko aplikovateľné, najmä čo sa týka časového hľadiska. V praxi sa tiež komunikácia medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľmi často realizuje napr. elektronickou formou. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené spôsobom, že ak dotknutá osoba uplatní námietku podľa príslušného ustanovenia, prevádzkovateľ je povinný to bezodkladne, najneskôr do troch pracovných dní, písomne oznámiť každému, komu osobné údaje uvedené v § 10 ods. 3 písm. d) poskytol. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 19 ods. 2 písm. a) 
§ 19 ods. 2 písm. a) znie: 
„a) spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prevádzkovaný v počítačovej sieti, bez zabezpečenia s akceptovateľným bezpečnostným certifikátom, priamo napojenej do verejnej počítačovej siete, alebo“ 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zaistenia bezpečnosti IT systémov, ktoré obsahujú osobné údaje, je potrebne rozlišovať medzi informačnými systémami pripojenými na verejne prístupnú počítačovú sieť a systémami, ktoré nie sú pripojené na verejne prístupnú počítačovú sieť. Nemyslíme si, že je potrebné vypracovať bezpečnostné projekty pre informačné systémy, ktoré nie sú prepojené na verejne dostupnú sieť, nakoľko aj táto ich izolovanosť zabezpečuje svojím spôsobom výrazne vyššiu mieru bezpečnosti osobných údajov v takýchto informačných systémoch obsiahnutých. Dopad návrhu zákona vidíme v náraste administratívnej náročnosti pre podnikateľské subjekty pri vypracovaní ďalších bezpečnostných projektov a s tým spojený nárast finančných nákladov pre podnikateľské subjekty. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k písmenu a), prevádzkovateľ bude povinný vypracovať bezpečnostný projekt v prípade, ak spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prepojený s verejne prístupnou počítačovou sieťou. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 19 ods. 3  
§ 19 ods. 3 znie: 
„(3) Prevádzkovateľ je povinný v primeranej lehote zabezpečovať aktualizáciu opatrení prijatých podľa odseku 1 a 2 tak, aby zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme.“ 
Odôvodnenie: 
Vhodnejšia formulácia ako pojem bezodkladne, ak s ohľadom na aplikačnú prax uvážime, že zmeny je najskôr potrebné analyzovať. Istý časový úsek si vyžiada aj zmenový proces samotný, najmä u väčších prevádzkovateľov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia týkajúceho sa povinnosti aktualizácie bezpečnostných opatrení v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Predkladateľ nevidí zásadný rozdiel medzi termínmi „bezodkladne“ a „v primeranej lehote“. Oba výrazy predpokladajú, aby prevádzkovateľ vykonal aktualizáciu prijatých bezpečnostných opatrení, pričom bremeno dôkazu je na prevádzkovateľovi, aby v prípade potreby preukázal, či si predmetnú povinnosť splnil. Účelom predmetného ustanovenia je zavedenie potreby aktualizácie, ktorá v súčasne platnej právnej úprave zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov absentuje. 
Cieľom predmetného ustanovenia je zabezpečiť, aby prevádzkovateľ pristúpil k aktualizácii prijatých bezpečnostných opatrení, ak dôjde k zmene v procese spracúvania osobných údajov. Je pritom žiaduce, aby aktualizácia bezpečnostných opatrení zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme. V tejto súvislosti je zrejmé, že aktualizácia môže trvať určitý čas, a to v závislosti od prijatých zmien a podmienok spracúvania osobných údajov. Pokiaľ prevádzkovateľ na žiadosť úradu preukáže, že pristúpil k aktualizácii bezpečnostných opatrení po prijatí ich zmien, pričom tieto neboli ešte ukončené, bude možné považovať, že prevádzkovateľ si plní uvedenú povinnosť v súlade so zákonom. 

CTF 	§ 20 odsek (2) 
V § 20 sa na koniec odseku (2) navrhuje doplniť veta: 
„V prípade, ak prevádzkovateľ preukáže úradu, že ním prijaté opatrenia podľa §19 boli prijaté v súlade s medzinárodne uznávanými štandardmi v oblasti bezpečnosti informačných systémov, považuje sa systém týchto opatrení za bezpečnostný projekt, ak jeho obsah v podstatných náležitostiach je v súlade s všeobecne záväzným právnym predpisom vydaným úradom podľa odseku 3.“ 
Odôvodnenie: 
S prihliadnutím na prax v oblasti informačnej bezpečnosti sa navrhuje akceptovať prijaté bezpečnostné opatrenia prevádzkovateľa vo forme jeho bezpečnostných politík a štandardov a považovať ich za bezpečnostný projekt podľa tohto ustanovenia zákona v prípade, ak sa tieto opatrenia týkajú ochrany osobných údajov, uvedené politiky a štandardy obsahujú podstatné náležitosti bezpečnostného projektu a sú vypracované v súlade s medzinárodne uznávanými normami alebo štandardmi v oblasti informačnej bezpečnosti (napr. ISO 27001). 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaná časť upravujúca bezpečnosť spracúvania osobných údajov bola upravená a spresnená aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 21 ods. 2 
V § 21 ods. 2 znie: 
„(2) Prevádzkovateľ je povinný poučiť osobu podľa odseku 1 o právach a povinnostiach ustanovených týmto zákonom a o zodpovednosti za ich porušenie pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi.“ 
Druhá veta sa vypúšťa. 
Odôvodnenie: 
Preformulovať a nanovo vydať všetky poučenia vo veľkých spoločnostiach si vyžiada zvýšený personálny a administratívny náklad na strane prevádzkovateľa, pritom bez materiálnych zmien právnej úpravy. Je tu aj súvislosť s prechodnými ustanoveniami, konkrétne s lehotami navrhovanými v § 76, ktoré sa aj pri takto navrhovanej záťaži javia byť nereálne. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho poučenie oprávnených osôb v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou právnou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovania zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 
Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činností s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 
V súlade s prechodnými ustanoveniami je prevádzkovateľ povinný mať zosúladiť poučenie oprávnených osôb v súlade s týmto navrhovaným ustanovením. 

CTF 	§ 21 ods. 3 
V § 21 ods. 3 prvá veta znie: 
„(3) Prevádzkovateľ je povinný o poučení oprávnenej osoby vyhotoviť písomný, alebo inak hodnoverne preukázateľný záznam.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhuje sa rozšírenie možnosti preukázať záznam o poučení aj inými hodnovernými spôsobmi, napr. elektronický záznam. Tento stav reflektuje požiadavky modernej informačnej spoločnosti, kde sa napr. na vzdelávanie bežne používajú elektronické prostriedky, napr. e-learning. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho poučenie oprávnených osôb v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 
Účelom poučenia oprávnených osôb je oboznámiť ich s obsahom a náplňou ich činnosti v rámci spracúvania osobných údajov u prevádzkovateľa. Poučenie obsahuje najmä popis konkrétnych činností s osobnými údajmi a podmienok vykonávania konkrétnych spracovateľských operácií s osobnými údajmi. Naproti tomu tzv. e-learning predstavuje formu elektronického preškolenia v určitej oblasti, v danom prípade napr. v oblasti ochrany osobných údajov ako takej. Poučenie vykonávané podľa tohto zákona je však špecifické v tom zmysle, že sa viaže na konkrétneho prevádzkovateľa, jeho informačné systémy a konkrétne podmienky spracúvania osobných údajov. 

CTF 	§ 22 ods. 1 
V prvá veta znie: 
„(1) Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ je povinný zachovávať mlčanlivosť o osobných údajoch, ktoré spracúva.)“ 
Odôvodnenie: 
Je nevyhnutné, aby aj sprostredkovateľ bol zaviazaný mlčanlivosťou. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho povinnosť mlčanlivosti. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Požiadavka na zavedenie povinnosti mlčanlivosti sprostredkovateľa je v návrhu zákona upravená, a to vnútorným odkazom uvedeným v § 8 ods. 9. 

CTF 	§ 23 ods. 2 
V § 23 ods. 2 prvá veta znie: 
„(2) Ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje prostredníctvom 20 a viac oprávnených osôb u prevádzkovateľa alebo ním povereného sprostredkovateľa, je povinný výkonom dohľadu písomne poveriť zodpovednú osobu alebo viaceré zodpovedné osoby, ktoré dozerajú na dodržiavanie zákonných ustanovení pri spracúvaní osobných údajov.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť prvú vetu tak, aby bolo zrejmé, že do počtu oprávnených osôb sa zarátavajú nielen oprávnené osoby u prevádzkovateľa ale aj u jeho sprostredkovateľa/ ov. V opačnom prípade by mohlo hroziť vyhýbanie sa povinnosti poveriť zodpovednú osobu, ak by prevádzkovateľ spracúval v podstatnom rozsahu údaje iba prostredníctvom sprostredkovateľov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie písomne poveriť a nahlásiť na Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky zodpovednú osobu sa v rovnakom rozsahu vzťahuje na prevádzkovateľa ako aj sprostredkovateľa, a to prostredníctvom vnútorného odkazu upraveného v § 8 ods. 9. Prevádzkovateľovi ako aj sprostredkovateľovi osobitne vzniká za splnenia povinnosti upravenej v § 23 ods. 2 povinnosť písomne poveriť zodpovednú osobu. 

CTF 	§ 23 ods. 5 
Na koniec odseku (5) v § 23 navrhujeme doplniť vetu: 
„Skúška zodpovednej osoby nie je potrebná v prípade, ak zodpovedná osoba má vysokoškolské právnické vzdelanie.“ 
Odôvodnenie: 
Aj keď ešte nie sú známe podrobnosti o skúške zodpovednej osoby podľa ods. 14, je odôvodnený predpoklad, že jej podstatnou súčasťou bude preverenie znalosti z oblasti právnej úpravy osobných údajov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Vysokoškolské právnické vzdelanie neposkytuje garanciu o primeranej znalosti zákona o ochrane osobných údajov. Vzhľadom na to, že sa jedná o zložitú a pomerne osobitnú problematiku, je žiaduce, aby zodpovedné osoby vykonali skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. 

CTF 	§ 23 ods. 10 písm. a) 
§ 23 ods. 10 písm. a) znie: 
„a) údaje o žiadateľovi v rozsahu titul, meno, priezvisko, dátum narodenia, adresu trvalého pobytu a telefónne číslo, ak ide o fyzickú osobu,“ 
Odôvodnenie: 
V žiadosti o absolvovanie skúšky navrhujeme vypustiť povinnosť uvedenia rodného čísla. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
CTF 	§ 23 ods. 12 
Navrhujeme z § 23 vypustiť ods. 12 , resp. preformulovať v zmysle, že platnosť potvrdenia je časovo neobmedzená vo vzťahu ku konkrétnemu prevádzkovateľovi. 
Odôvodnenie: 
Zníženie administratívnej a finančnej záťaže. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že fyzická osoba, ktorá úspešne absolvovala skúšku a nevykonáva funkciu zodpovednej osoby počas doby dlhšej ako dva roky, je povinná opakovane vykonať skúšku. 

Rozpor bol odstránený. 

CTF 	§ 25 ods. 2 písm. c)  
§ 25 ods. 2 písm. c) znie: 
„c) odvolaním poverenia prevádzkovateľom podľa odseku 1,“ 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie odseku 1 a odseku 2 písm. c). Nie je možné, aby prevádzkovateľ odvolával poverenie zodpovednej osoby, ak podľa iného odseku toto poverenia zaniká automaticky zo zákona. Zároveň sa ale ako vhodnejšie a preukázateľnejšie javí ponechanie zodpovednosti za odvolanie zodpovednej osoby na prevádzkovateľa, ak zodpovedná osoba prestala spĺňať podmienky svojej funkcie, ako keby táto funkcia mala zaniknúť automaticky. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 25 upravuje ukončenie poverenia zodpovednej osoby, pričom navrhovanou úpravou sa rozlišuje medzi ukončením na základe rozhodnutia prevádzkovateľa (ods. 1) a zánikom poverenia zodpovednej osoby priamo zo zákona (ods. 2). Zapracovaním predmetnej pripomienky by došlo k zlúčeniu odvolania a zániku poverenia zodpovednej osoby a v konečnom dôsledku aj k menšej prehľadnosti jednotlivých spôsobov ukončenia poverenia zodpovednej osoby. 

CTF 	§ 25 ods. 2 písm. f) 
§ 25 ods. 2 písm. f) znie: 
“ f) dňom, v ktorom prevádzkovateľ prevzal písomnú žiadosť zodpovednej osoby o zrušenie jej poverenia zodpovednej osoby, ak nedošlo k inej dohode o lehote zániku.“ 
Odôvodnenie: 
Nie je možné nútiť zodpovednú osobu, aby zastávala funkciu zodpovednej osoby ešte 30 dní po doručení jej prejavu vôle prevádzkovateľovi o tom, že sa vzdáva tejto funkcie. Najmä v prípadoch, v ktorých by jej hrozilo, že takéto nútené zotrvanie vo funkcii zodpovednej osoby by mohlo ohroziť jej práva alebo právom chránené záujmy. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
CTF 	V § 25 ods. 6 
V § 25 ods. 6 prvá veta znie: 
„(6) Úrad je oprávnený uložiť prevádzkovateľovi povinnosť písomne poveriť dohľadom nad ochranou osobných údajov inú zodpovednú osobu, ak sa preukáže, že písomne poverená zodpovedná osoba si riadne neplnila povinnosti podľa tohto zákona, alebo nespĺňa podmienky ustanovené v § 23 ods. 5 alebo 6.“ 
Odôvodnenie: 
Skutkový stav, kedy je možné nariadiť prevádzkovateľovi zmenu poverenej zodpovednej osoby, je potrebné jednoznačne kvalifikovať iba pre prípady porušenia zákona zodpovednou osobou. Ostatné dôvody sú značne subjektívne a teda právne nejednoznačné. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené takým spôsobom, že Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky je oprávnený uložiť prevádzkovateľovi povinnosť písomne poveriť výkonom dohľadu nad ochranou osobných údajov inú fyzickú osobu, ak sa preukáže, že písomne poverená zodpovedná osoba nepostupovala pri zabezpečovaní úloh podľa § 27 ods. 1 a 2 v súlade s týmto zákonom. Prevádzkovateľ je povinný bez zbytočného odkladu úradu vyhovieť a výkonom dohľadu na ochranou osobných údajov písomne poveriť inú fyzickú osobu. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 27 ods. 1 písm. c) 
§ 27 ods. 1 písm. c) znie: 
„c) vo všeobecne zrozumiteľnej forme odpis jej konkrétnych osobných údajov, ktoré sú predmetom spracúvania, najmä základné identifikačné údaje osoby, účtovné a fakturačné údaje, prevádzkové údaje a lokalizačné údaje; odpis nesmie obsahovať údaje týkajúce sa inej osoby ako žiadajúcej dotknutej osoby.“ 
Odôvodnenie: 
Odpis ako taký nie je v doterajšom znení ani v návrhu presne definovaný, pričom aplikačná prax by si to vyžadovala. Naviac nesmie byť dotknuté súkromie inej osoby alebo porušené telkomunikačné, bankové, daňové, či iné tajomstvo. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. Slovo „odpis“ bolo nahradené slovom „zoznam“. 	
CTF 	§ 27 ods. 6 písm. a)  
V § 27 ods. 6 sa na konci písm. a) za bodkočiarkou dopĺňa: 
„; na účely tohto zákona sa za písomnú formu nepovažuje podanie doručené prevádzkovateľovi iba elektronickými prostriedkami ani telefaxom,“ 
Odôvodnenie: 
Stále nie je zrejmé čo sa rozumie písomnou formou. Považujeme za dôležité preukázanie autenticity konajúcej osoby pri takto citlivom úkone z pohľadu súkromia dotknutej osoby. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia upravujúceho uplatňovanie práv dotknutej osoby. Navrhované ustanovenie bolo doplnené, tak aby bolo z neho zrejmý postup v prípade podania žiadosti elektronickou poštou, prípadne faxom. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
CTF 	§ 29 
§ 29 znie: 
„Obmedzenie práv dotknutej osoby podľa § 27 ods. 1 písm. d) a e) prevádzkovateľ bezodkladne písomne oznámi dotknutej osobe.“ 
Odôvodnenie: 
Nevidíme dôvod, prečo oznamovať úradu obmedzenie práv dotknutej osoby. Takýto postup by bol odôvodnený v prípade nespokojnosti dotknutej osoby alebo prekážok, ktoré bránia prevádzkovateľovi žiadosti vyhovieť. Navrhované znenie predstavuje neodôvodnenú administratívnu záťaž a nadbytočný tok informácií. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom oznamovania obmedzení práv dotknutej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Povinnosť oznamovania obmedzenia práv dotknutej osoby je zakotvené už aj v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Vo vzťahu k dotknutej osobe tu možno hovoriť o spôsobe vybavenia jej žiadosti, pričom vo vzťahu k Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky tu možno hovoriť o spôsobe kontroly prevádzkovateľa, či takýmto obmedzením nedošlo k obmedzeniu práv dotknutej osoby v rozpore s týmto zákonom. 

CTF 	§ 41 ods 2 
Navrhujeme vypustiť z ods. 2 v § 41 písm. e, f, g, h. 
Odôvodnenie: 
Nevidíme zmysel a opodstatnenie v poskytovaní informácii v takomto rozsahu širokej verejnosti. Ide o informačné systémy prevádzkovateľa, ktoré obsahujú osobné údaje dotknutých osôb prevádzkovateľa. Úlohou prevádzkovateľa je ochrana týchto informačných systémov, preto nevidíme dôvod, aby sa tieto systémy s takýmto rozsahom zverejňovali. Vnímame to ako možné narušenie bezpečnosti týchto systémov, nemožno vylúčiť aj potenciálne negatívny dopad na bezpečnosť poskytovaných elektronických komunikačných sietí a služieb. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené, s tým, že sa ponechá zverejňovanie stavu registrácie v rozsahu, v akom sa zverejňuje aj v súčasnosti. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 43 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť z odseku (2) v § 43 písm. d, e, f, g. 
Odôvodnenie: 
Nevidíme zmysel a opodstatnenie v poskytovaní informácii v takomto rozsahu širokej verejnosti. Ide o informačné systémy prevádzkovateľa, ktoré obsahujú osobné údaje dotknutých osôb prevádzkovateľa. Úlohou prevádzkovateľa je ochrana týchto informačných systémov, preto nevidíme dôvod aby sa tieto systémy s takýmto rozsahom zverejňovali. Vnímame to ako možné narušenie bezpečnosti týchto systémov, nemožno vylúčiť aj potenciálne negatívny dopad na bezpečnosť poskytovaných elektronických komunikačných sietí a služieb. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo vypustené. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 50 ods. 3 písm. e) 
§ 50 ods. 3 písm. e) znie: 
„e) predmet kontroly s vymedzením konkrétny ustanovení zákona, ktorých dodržiavania sa kontrola týka,“ 
Odôvodnenie: 
Pre zvýšenie právnej istoty kontrolovaného subjektu je nevyhnutné pred každou kontrolou bližšie vymedziť predmet a tým aj rozsah kontroly na konkrétne ustanovenia zákona, t.j. dodržiavanie ktorých povinností prevádzkovateľom alebo sprostredkovateľom bude predmetom kontroly. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho oznamovanie predmetu kontroly prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie odseku 3 upravuje náležitosti písomného poverenia na vykonanie kontroly, ktoré okrem iného obsahuje aj predmet kontroly. Jedná sa o štandardný rozsah obsahových náležitostí a bežne zaužívaný postup pri výkone kontroly v rámci rôznych spoločenských oblastiach, kde osobitné predpisy upravujú kontrolné činnosti orgánov verejnej správy. Kontroly môžu mať formu prevencie alebo zisťovania a preverovania skutkového stavu pri spracúvaní osobných údajov v prípade podozrenia z porušovania zákona. V závislosti od typu kontroly bude následne predmet kontroly špecifikovaný v poverení na výkon kontroly, ktorým sa kontrolný orgán zároveň preukazuje pred začatím kontroly. 
V záujme dosiahnutia právnej istoty pre kontrolované osoby, vzor poverenia Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky zverejní na svojom webovom sídle. 

 	
CTF 	§ 50 ods. 4 
§ 50 ods. 4 znie: 
„(4) Kontrola je začatá dňom uvedeným v oznámení o kontrole doručenom prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi (ďalej len „kontrolovaná osoba“). Oznámenie o kontrole obsahuje náležitosti uvedené v odseku 3 písm. a) až f). Úrad doručí oznámenie o kontrole kontrolovanej osobe v primeranom predstihu, najneskôr 7 dní pred začatím kontroly. Ak by oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo podstatného sťaženia výkonu kontroly, oznámenie o kontrole možno vykonať pri začatí kontroly.“ 
Odôvodnenie: 
Návrh odstraňuje logické chyby, osobitne, z poslednej vety. Nemožno vykonať oznámenia pred začatím kontroly, ak samotné oznámenie znamená začiatok kontroly. Rovnako tak nemôže existovať oznámenia pred začatím kontroly, ak práve oznámením začína kontrola. 
Zároveň sa dopĺňajú ustanovenia, ktoré jednak zabezpečujú vyššiu právnu istotu kontrolovanej osoby a zároveň jej dajú možnosť sa na kontrolu pripraviť (v pozitívnom zmysle slova), t.j. zabezpečiť účasť zodpovednej osoby, štatutára, oprávnených osôb, pripraviť podklady atď. a tým zefektívniť priebeh kontroly. Stále však zostáva možnosť oznámiť v odôvodnených prípadoch kontrolu až v deň jej začiatku. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho spôsob oznamovania kontroly prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovaného ustanovenia kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe, ktorou je prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ. V prípade, že by oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo k podstatnému sťaženiu výkonu kontroly, oznámenie o kontrole môže kontrolný orgán vykonať pri začatí kontroly. Jedná sa o štandardný a bežne zaužívaný postup pri výkone kontroly v rámci rôznych spoločenských oblastiach, kde osobitné predpisy upravujú kontrolné činnosti orgánov verejnej správy. 
Nie je v záujme a ani v kompetencii Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bezdôvodne vykonať oznámenie o kontrole pri začatí kontroly. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako štátny orgán môže konať iba v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. V tejto súvislosti návrh zákona výslovne ustanovuje, že kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe. Výnimka sa pripúšťa len v prípadoch, ak by takéto oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo podstatnému sťaženiu výkonu kontroly. 

CTF 	§ 64 ods. 1 
§ 64 ods. 1 znie: 
„(1) Proti rozhodnutiu úradu podľa § 63 možno podať písomne odvolanie do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Odvolanie proti takémuto rozhodnutia má odkladný účinok.“ 
Odôvodnenie: 
Lehota je aj pri porovnaní s podobnými konaniami či už podľa správneho poriadku alebo občianskeho súdneho poriadku neprimerane krátka. Požadujeme priblíženie k lehotám uvedeným v spomínaných právnych predpisoch. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracované. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
CTF 	§ 64 ods. 3 
§ 64 ods. 3 znie: 
„(3) Odvolanie proti predbežnému opatreniu možno podať písomne v lehote 15 dní odo dňa doručenia predbežného opatrenia.“ 
Odôvodnenie: 
Lehota je aj pri porovnaní s podobnými konaniami či už podľa správneho poriadku alebo občianskeho súdneho poriadku neprimerane krátka. Požadujeme priblíženie k lehotám uvedeným v spomínaných právnych predpisoch. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Lehota bola upravená na základe pripomienok viacerých pripomienkujúcich subjektov na 15 dní. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
CTF 	§ 76 ods. 1 až 3 
§ 76 ods. 1 – 3 znejú: 
„(1) Prevádzkovateľ fungujúcich informačných systémov ich uvedie do súladu s týmto zákonom do jedného roka odo dňa jeho účinnosti. 
(2) Prevádzkovateľ je povinný zmluvný vzťah so sprostredkovateľom dať do súladu s týmto zákonom do jedného roka odo dňa účinnosti tohto zákona. 
(3) Prevádzkovateľ a sprostredkovateľ sú povinní vykonať poučenie oprávnených osôb v súlade s týmto zákonom do šiestich mesiacov odo dňa účinnosti tohto zákona.“ 
Odôvodnenie: 
Takto stanovené lehoty sú nereálne, objektívne technicky nesplniteľné a u väčšiny subjektov by znamenali neúspešnú implementáciu a porušenie zákona. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
NROZP 	K § 10 ods. 3 písm. d 
Z textu žiadame vypustiť slová za bodkočiarkou „ak je predmetom činnosti prevádzkovateľa priamy marketing, uvedené ...“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby sa prevádzkovateľovi priameho marketingu výslovne zakázalo poskytovať informácie o mene, priezvisku a adrese iným prevádzkovateľom priameho marketingu, prípadne si musel ku poskytnutiu osobných údajov vždy vyžiadať súhlas dotknutej osoby. Ustanovenie v § 15 ods. 8 považujeme za nedostatočnú ochranu osôb, ktoré pre priamy marketing poskytli svoje údaje konkrétnemu prevádzkovateľovi. Prekvapuje nás, že ostatné subjekty si musia vyžiadať výslovný súhlas dotknutej osoby s poskytnutím jej údajov tretím osobám, zatiaľ čo v prípade prevádzkovateľov priameho marketingu musí o zákaz poskytovať osobné údaje tretím osobám žiadať dotknutá osoba. 
V súčasnosti údaje poskytnuté pre priamy marketing v dobrej viere konkrétnemu prevádzkovateľovi tento ich poskytuje i rôznym „podnikateľom“ (často zahraničným), ktorí na takto získané adresy rozosielajú poštové zásielky, často na dobierku, proti čomu sa občan môže len ťažko brániť. 

 	O 	N 	Namietané ustanovenie návrhu zákona je potrebné vykladať vo vzájomných súvislostiach s inými ustanoveniami. Navrhované ustanovenie § 10 ods. 3 písm. d) úzko súvisí s ďalšími ustanoveniami upravujúcimi oblasť marketingu, ktorými sa transponuje čl. 14 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
Z navrhovaného materiálu, rovnako ako zo súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov vyplýva, že osobné údaje dotknutých osôb možno spracúvať len s ich súhlasom. Zákon však uvádza aj výnimky, kedy sa súhlas nevyžaduje. Jednou z výnimiek, kedy za určitých podmienok možno spracúvať osobné údaje súhlasu dotknutých osôb, je aj priamy marketing upravený v § 10 ods. 3 písm. d). Podľa tohto ustanovenia sa súhlas nevyžaduje, ak predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a ich využitie je určené výhradné pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou a evidencie týchto údajov. Ak je predmetom činnosti prevádzkovateľa priamy marketing, uvedené osobné údaje môže poskytovať (bez možnosti ich sprístupňovania a zverejňovania) iným právnickým a fyzickým osobám bez súhlasu dotknutých osôb, ale len za splnenia troch podmienok, ak 
- uvedené osobné údaje môžu byť poskytnuté len prevádzkovateľovi, ktorý má rovnaký predmet činnosti (priamy marketing), 
- ten ich môže použiť výhradne na účely priameho marketingu, 
- a zároveň, poskytovať osobné údaje možno dovtedy, kým si dotknutá osoba písomne neuplatní námietku podľa § 28 ods. 3 písm. c) zákona o ochrane osobných údajov (to znamená, že nenamieta voči poskytovaniu osobných údajov v tomto rozsahu). 

 	
NROZP 	K § 14 ods. 1 písm. g) 
Za slová „sociálnej pomoci““ navrhujeme vložiť čiarku a slová „sociálnych služieb“. 

Odôvodnenie: 
Zákon č. 195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci bol zrušený k 1. januáru 2009 a nahradený mimo iného zákonom č. 448/2008 Z.z. o sociálnych službách. Navrhujeme preto v zákonnej úprave doplniť i pojem „sociálne služby“, ktorí sa dnes už používa miesto pojmu „sociálna pomoc“. 

 	O 	ČA 	Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov nasledovne ... ak „ide o spracúvanie v sociálnom poistení, v sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov, na účely poskytovania štátnych sociálnych dávok, podporu sociálneho začlenenia fyzickej osoby s ťažkým zdravotným postihnutím do spoločnosti, poskytovania sociálnych služieb, vykonávania opatrení sociálnoprávnej ochrany detí a sociálnej kurately alebo poskytovania pomoci v hmotnej núdzi, alebo je spracúvanie nevyhnutné na účely plnenia povinností alebo uplatnenie zákonných práv prevádzkovateľa zodpovedného za spracúvanie v oblasti pracovného práva a v službách zamestnanosti a ak to prevádzkovateľovi vyplýva z osobitného zákona.” 	
NROZP 	K § 76 ods. 4 a 5 
Prechodným ustanovením sa stanovuje okamžité zrušenie registrácií udelených podľa doterajšieho zákona k dátumu účinnosti tohto zákona. dôsledkom bude, že prevádzkovatelia informačných systémov, na ktorých prevádzku sa vyžaduje registrácia, budú musieť okamžite pozastaviť prevádzkovanie informačných systémov a budú musieť čakať do doby, než im Úrad vykoná novú registráciu. chýba prechodné obdobie, napr. jeden rok, počas ktorého bude povolené prevádzkovať informačné systémy, ktoré sú už registrované a počas ktorého bude možné podať žiadosť o novú registráciu. 
Rovnako to platí o oznámeniach o poverení zodpovednej osoby. 

 	O 	N 	Novým návrhom zákona dochádza k zmene a úprave viacerých ustanovení, vrátane ustanovení upravujúcich registráciu, osobitnú registráciu a evidenciu informačných systémov. Vzhľadom na uvedené bolo potrebné prehodnotiť viaceré ustanovenia tak, aby korešpondovali s ostatnými zavádzanými úpravami. 
Účelom prechodných ustanovení je uviesť vplyv navrhovaného zákona na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. V tomto smere sa za účelom zosúladenia spracúvania osobných údajov s návrhom zákona zavádza prechodné obdobie, počas ktorého budú mať prevádzkovatelia čas na to, aby vykonali potrebné zmeny. Toto časové obdobie bude diferencované v závislosti od konkrétnych povinnosti, náročnosti zosúladenia a rozsahu vykonaných zmien v návrhu zákona oproti súčasne platnej úprave. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bude rešpektovať navrhnuté lehoty, v rámci ktorých prevádzkovatelia budú zosúlaďovať spracúvanie s návrhom zákona. 

SBA 	celý zákon 
Spojené štáty americké pripravili systém, ktorý pozostáva z poskytovania informácií o potenciálnych daňovníkoch (vrátane ich osobných údajov), z vytvorenia celosvetovej siete spolupracujúcich subjektov a z vykonávania sankčných zrážok z vybraných transakcií (The Foreign Account Tax Compliance Act - FATCA). Z dôvodu vynútenej spolupráce ohľadne FATCA bude aj slovenský finančný sektor spolupracovať s USA. Proces aplikácie FATCA na Slovensku zastrešuje Ministerstvo financií SR, ktoré k predmetnému pripravuje materiál pre Vládu SR, pričom výsledkom rokovaní by malo byť podpísanie medzivládnej zmluvy s USA. Na základe FATCA a medzivládnej zmluvy budú aj slovenské finančné inštitúcie povinne získavať informácie o klientoch a tieto zasielať príslušnému slovenskému orgánu, ktorý ich následne zašle americkej daňovej správe. Navrhujeme aby boli upravené všetky potrebné ustanovenia zákona týkajúce sa získavania a zasielania požadovaných údajov v zmysle FATCA v spolupráci s Ministerstvom financií SR. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s ustanoveniami návrhu zákona týkajúcich sa FATCA. 

Slovenská banková asociácia upozornila na kontext a pozadie problematiky spojenej s FATCA (The Foreign Account Tax Compliance) v nadväznosti na význam zákona o ochrane osobných údajov. Predmet pripomienky však smeruje k budúcej udalosti, ktorá ešte nenastala. V prípade, keď by došlo k takejto situácii, tak by to muselo byť predmetom osobitnej právnej úpravy v gescii Ministerstva financií Slovenskej republiky. Z tohto dôvodu Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nevidí priestor na zohľadnenie pripomienky v návrhu zákona smerujúcej do budúcna, pričom nie je stále zrejmé, akým smerom sa predmetná problematika vyvinie. Návrh zákona je lex generalis, ktorý nemôže vytvárať osobitnú a špecifickú právnu úpravu v oblasti bankovníctva a poisťovníctva. Do predmetnej veci, vzhľadom na jej rozsiahlosť a charakter by pritom mala byť aktívne zaangažovaná Európska komisia. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nemôže suplovať exekutívnu pôsobnosť iných orgánov; je však otvorený a ochotný na požiadanie v tomto smere spolupracovať na otázkach týkajúcich sa ochrany osobných údajov. 

Rozpor bol odstránený. 

SBA 	celý zákon 
Návrh zákona o ochrane osobných údajov by mal byť stiahnutý z legislatívneho procesu. Dôvodom je prebiehajúci legislatívny proces na úrovni Európskej únie výsledkom ktorého bude nariadenie o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov (všeobecné nariadenie o ochrane údajov). Podnikateľské subjekty by v prípade schválenia návrhu zákona o ochrane osobných údajov museli v priebehu krátkej doby možno opakovane meniť podmienky spracúvania osobných údajov. 
 	O 	N 	Nový návrh zákona si vyžiadala potreba dôslednej transpozície smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov v kontexte konkrétnych pripomienok hodnotiacej misie Európskej komisie vyplývajúcich zo „Štruktúrovaného dialógu o ochrane osobných údajov“, úloh obsiahnutých v Schengenskom akčnom pláne Slovenskej republiky a výsledkov analýzy súčasne platného zákona z pohľadu aplikačnej praxe. 
Skutočnosť, že sa pripravuje reforma predpisov v oblasti ochrany osobných údajov na európskej úrovni nič nemení na tom, že Slovenská republika je povinná si plniť záväzky voči Európskej únii a na vnútroštátnej úrovni prijať zmeny reflektujúce spoločenský a technologický vývoj. 
 	
SBA 	celý zákon 
V zákone je veľký počet odkazov na všeobecne záväzné právne predpisy, ktoré má na vykonanie zákona vydať úrad a tieto ešte ani neboli predložené. Navrhujeme aby boli podzákonné normy predložené spolu s týmto zákonom. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Vykonávacie predpisy boli doplnené.  	
SBA 	§ 3 ods. 1  
V súlade s princípom, ktorý je akceptovaný v iných členských štátoch EÚ navrhujeme, aby zákon vymedzil, že pojem osobne údaje nezahŕňa údaje o fyzických osobách, ktoré sa týkajú skôr osôb právnických (napr. údaje o fyzických osobách, ktoré konajú v mene osôb právnických, a ktorých údaje sú uvedené na transakčných dokumentoch, týkajúcich sa týchto právnických osôb). 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, ktorá upravuje ochranu základných práv a slobôd fyzických osôb, najmä ich právo na súkromie v súvislosti so spracúvaním osobných údajov. 
Predmet pripomienky by však bolo vhodné zohľadniť v metodickom usmernení, ktoré by sa podrobnejšie venovalo problematike údajov/osobných údajov fyzických osôb, ktoré konajú v mene právnických osôb. 
 	
SBA 	§ 4 ods. 2  
Definícia je zavádzajúca, nakoľko dotknutou osobou podľa definície môže byť ktokoľvek, kto vyhlási, že sa ho týkajú osobné údaje tretej osoby (napr. osobné údaje dotknutej osoby - dieťaťa sa týkajú rodiča...), preto definícia podľa aktuálne platného znenia zákona je vhodnejšia. Navrhujeme ponechať pôvodnú definíciu. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava § 4 ods. 2 spresňuje pojem „dotknutá osoba“ v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Dotknutou osobou je osoba nielen vtedy, keď sa o nej osobné údaje spracúvajú, ale vždy, keď sa jej týkajú bez ohľadu na to, či sa o nej osobné údaje spracúvajú v informačnom systéme. Definícia pojmu dotknutá osoba zároveň korešponduje s článkom 8 Charty základných práv EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ a článkom 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. Princípy zakotvené v právne záväzných aktoch EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej tieto spracúvané. 

SBA 	§ 13 ods. 4 
Navrhované ustanovenia sú obmedzujúce napr. pre banky, ktoré majú záujem viesť black listy o klientoch, ktorí sa dopustili trestného činu a svojim nezákonným konaním spôsobili banke škodu, pričom banka nemá záujem viesť s týmito klientmi zmluvný vzťah. Toto ustanovenie existuje aj v aktuálne platnom znení zákona, avšak je vhodné začať o jeho nutnosti diskusiu. Navrhujeme rozšíriť definíciu § 13 ods. 4 aj o banky. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; v prípade § 13 ods. 4 konkrétne čl. 8 ods. 5. Akceptovaním pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou.  	
SBA 	§ 6 ods. 2 písm. h  
S ohľadom na ustanovenie § 17 ods. 2 navrhujeme § 6 ods. 2 písm. h) zmeniť nasledovne: Prevádzkovateľ je povinný zlikvidovať tie osobné údaje, ktorých účel spracovania sa skončil; po skončení účelu spracúvania možno osobné údaje ďalej spracúvať len za podmienok ustanovených v ods. 4 a v § 17 ods. 2. Navrhuje doplniť ako podmienku aj ust. § 17 ods. 2. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Návrh zákona v ustanovení § 6 ods. 2 vo všeobecnosti vymedzuje základné práva, povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa pri spracúvaní osobných údajov, ktoré sú následne v nadväzujúcich ustanoveniach bližšie špecifikované. 
Navrhované ustanovenie § 6 ods. 2 písm. h) upravuje všeobecnú povinnosť likvidácie osobných údajov. Likvidácia osobných údajov je následne podrobne upravená v navrhovanom ustanovení § 17. Platí zásada, že prevádzkovateľ je po splnení účelu spracúvania povinný bezodkladne zabezpečiť likvidáciu osobných údajov. To neplatí, ak osobné údaje sú súčasťou registratúrneho záznamu, kde prevádzkovateľ zabezpečí likvidáciu registratúrneho záznamu v súlade so zákonom č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Výnimku z povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov po skončení účelu spracúvania upravuje navrhované ustanovenie § 6 ods. 4 v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na historický výskum, vedecký výskum a vývoj alebo na účely štátnej štatistiky za podmienok ustanovených v predmetnom odseku. 
Z hľadiska ochrany osobných údajov možno navrhnuté znenie, po zapracovaní pripomienky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, gestora zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov, považovať za znenie v súlade so 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

SBA 	§ 8  
Návrh zákona už neumožňuje určiť si sprostredkovateľa aj písomným poverením (čo bol jednoduchší spôsob), vždy bude potrebné uzatvárať zmluvu, pričom nový zákon stanovuje povinné náležitosti zmluvy, (§ 8 ods. 4) – zvyšuje sa tak formalizmus, a ak niektorá náležitosť v zmluve chýba, úrad môže udeliť ako sankciu pokutu, 
- Jednou z povinných náležitostí zmluvy je, že musí obsahovať opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi (riziká, bezpečnostné opatrenia...) – komplikuje sa tým uzatváranie zmluvy. (§8 ods. 4 písm. i) 
- Návrh zákona už neumožňuje, aby sprostredkovateľ so súhlasom prevádzkovateľa poveril spracúvaním osobných údajov ďalšieho sprostredkovateľa – v praxi využívané najmä pri finančnom sprostredkovaní. 
Náš návrh je v tejto časti ponechať pôvodnú úpravu, teda aby bolo možné sprostredkovateľa poveriť nielen zmluvou ale aj písomným poverením, tiež navrhujeme vypustiť povinné náležitosti zmluvy. Zároveň navrhujeme, aby sprostredkovateľ mohol so súhlasom prevádzkovateľa aj naďalej poveriť spracúvaním osobných údajov ďalšieho sprostredkovateľa. 
 	O 	ČA 	Zo Smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj z príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa., na základe čoho predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť a rovnováhu takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 

Návrh zákona bol aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravený pokiaľ ide o náležitosti zmluvy v § 8 ods. 4 a zároveň bol v § 8 doplnený o tzv. „subdodávateľa“. 

Ustanovenie § 8 ods. 4 písm. i) zákona bude v nadväznosti na § 8 ods. 2 preformulované, a to aj na základe iných pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že prevádzkovateľ formou prehlásenia uvedie, že sa oboznámil so s tým, že sprostredkovateľ je spôsobilý na spracúvanie osobných údajov v zmysle podmienok podľa § 8 ods. 2. 

SBA 	§ 8 ods. 4  
Zavádza a predpokladá osobitný typ zmluvy, keďže ustanovuje náležitosti takejto zmluvy. Máme za to, že navrhované znenie odseku 4 ide nad rámec hmotnoprávnej úpravy. 
Navyše pokiaľ ide o obsahovanú náležitosť (opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa odseku 2), nie je zrejmé, čo sa myslí opisom opatrení, keďže ods. 2 poukazuje na výber sprostredkovateľa. Novou súčasťou zmluvy okrem iných náležitostí má byť aj názov IS, súpis povolených operácií s osobnými údajmi, číslo potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby a opis opatrení na odbornú, technickú, organizačnú a personálnu spôsobilosť a schopnosť zaručiť bezpečnosť spracúvania osobných údajov, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi – súčasné zmluvy podľa platného zákona tieto ustanovenia mať nemuseli. 
V zmysle prechodných ustanovení zákona (§76 ods. 2) je prevádzkovateľ povinný zmluvný vzťah so sprostredkovateľom zosúladiť do 1 roka od účinnosti zákona. Banka má pre riadny výkon svojich činností uzatvorené nespočetné množstvo zmlúv so sprostredkovateľmi (subjektmi nielen v rámci SR ale aj so zahraničnými subjektmi), ktoré bude potrebné všetky otvárať a dodatkovať. 
-Navrhujeme úpravu v tom zmysle, že nové náležitosti budú musieť obsahovať až zmluvy uzatvárané po nadobudnutí účinnosti nového zákona. 
Pokiaľ sa tieto ustanovenia nebudú vzťahovať len na nové zmluvy, lehota na „update“ zmlúv je príliš krátka, najmä pokiaľ má byť náležitosťou zmluvy aj číslo potvrdenia o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby, na poverenie ktorej má v zmysle prechodných ustanovení návrhu zákona prevádzkovateľ jeden rok od účinnosti zákona. 
-Navrhujeme vypustiť údaj o potvrdení o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby. Povinnosť poveriť zodpovednú osobu výkonom dohľadu nad spracúvaním osobných údajov je viazaná na počet oprávnených osôb, nie na spracúvanie osobných údajov. Počet oprávnených osôb sa môže v priebehu trvania zmluvného vzťahu meniť, a s ňou aj povinnosť vymenovať zodpovednú osobu. To by malo za následok nutnosť uzatvárať dodatky k už uzavretým zmluvám, aj napriek tomu, že by sa samotné podmienky plnenia zmluvného vzťahu nemenili. 
-Písmeno h) bude aplikovateľné len na zmluvy uzatvárané so sprostredkovateľmi so sídlom v SR, nakoľko pokiaľ v inom štáte nie je v zákone zakotvená povinnosť zodpovednej osoby absolvovať skúšku a získať povolenie úradu, nebude možné túto náležitosť do zmluvy vložiť. Keďže toto ustanovenie hovorí, že „zmluva musí obsahovať...“ toto ustanovenie bude v uvedených prípadoch nevykonateľné. Navrhujme písmeno h) vypustiť alebo upraviť. 
-Navrhujeme vypustiť (prípadne spresniť) písmeno i). Navrhované ustanovenie je nejasné a nejednoznačné a v praxi len ťažko vykonateľné. Navrhované ustanovenie z tohto dôvodu navrhujeme vypustiť (prípadne presnejšie vymedziť čo predkladateľ chápe pod pojmom „opis opatrení, ktoré sprostredkovateľ preukázal prevádzkovateľovi podľa odseku 2“). Z tohto znenia nie je jasné čo to znamená „preukázať opatrenia“.  	O 	ČA 	Osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to aj z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe ako aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. 
Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 8 ods. 2 konkrétne čl. 17 ods. 2 tejto smernice. 

Návrh zákona bol aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov upravený pokiaľ ide o náležitosti zmluvy v ods. 4. 

 	
SBA 	§ 8 ods. 5  
Nový zákon vyžaduje adresné oznámenie najneskôr do troch mesiacov odo dňa poverenia nového sprostredkovateľa + oznam na webovom sídle 
Vzhľadom na množstvo dotknutých osôb (klientov banky) je povinnosť adresne každú osobu informovať o zmene sprostredkovateľa nerealizovateľná. 
-Navrhujeme túto povinnosť upraviť na informovanie prostredníctvom informačných kníh, ktoré sú na každom obchodnom mieste banky a na webe. Rovnakým spôsobom banka svojich klientov informuje aj o ďalších zákonných záležitostiach a zmenách – obchodné podmienky, zverejnenia, sadzobníky,... tzn. že ide o bežné dostupné zdroje používané v bežnej obchodnej praxi a styku s klientom. 
-Navrhujeme vypustiť vetu „To platí aj vtedy, ak spracúvanie osobných údajov prevezme právny nástupca prevádzkovateľa podľa osobitného zákona, napríklad § 477 Obchodného zákonníka"; z dôvodu neprimeraného obmedzenia právneho nástupcu prevádzkovateľa. 

 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava vyplýva už aj zo súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Navrhovaný odsek bol upravený a povinnosť zverejňovania na webe bola vypustená. Zároveň sa však umožňuje, aby túto povinnosť splnil sprostredkovateľ. Právo dotknutej osoby na informáciu o tom, kto spracúva jej osobné údaje, je potrebné zachovať. Len zverejňovanie takejto povinnosti na webe nezabezpečí, že dotknutá osoba má aj prístup na internet a oboznámiť sa s touto skutočnosťou. 
Požiadavka na splnenie si oznamovacej povinnosti voči dotknutej osoby aj pri právnom nástupníctve podľa osobitného predpisu je žiaduca. Dotknutá osoba má právo aj v tomto prípade vedieť, kto spracúva jej osobné údaje. 

SBA 	§ 10 ods. 3 písm. g)  
Nie je zrejmý význam navrhovaného ustanovenia, navrhované ustanovenie má určiť zákaz spracúvania osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak pri spracúvaní prevažujú základné práv a slobody, čo je veľmi neurčité a umožňuje rôznorodý výklad, čo bude pravdepodobne predmetom výkladových sporov Úradu na ochranu osobných údajov a jednotlivými prevádzkovateľmi. Navrhujeme bližšie definovať pojem prevažujú. 
Navrhujeme vyšpecifikovať pojem „prevažujú“. V praxi sa totiž podľa nášho názoru môžu vyskytovať problémy s posúdením, či v konkrétnom prípade „prevažuje“ ochrana zákonných práv prevádzkovateľa alebo základné práva a slobody dotknutej osoby. 
 	O 	N 	Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 10 ods. 3 písm. g) konkrétne čl. 7 písm. f) tejto smernice. Predmetné ustanovenie je obsiahnuté aj v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, avšak na základe pripomienok zo strany Európskej komisie vyplývajúcich zo Štruktúrovaného dialógu bolo ustanovenie prepracované tak, aby bolo v súlade s uvedenou smernicou. 

SBA 	§ 11 ods. 4  
Navrhujeme vypustiť z dôvodu zavádzania legislatívnych možností náhrady vlastnoručného podpisu, alebo doplniť o možnosti nahradenia takéhoto podpisu. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo doplnené o ustanovenie, že za súhlas v písomnej podobe sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom.  	
SBA 	§ 12 ods. 2  
Slovné spojenie „inej právnickej osobe, fyzickej osobe, prípadne subjektu v cudzine“ navrhujeme nahradiť slovným spojením „inej fyzickej osobe alebo právnickej osobe“. Pojem „iný subjekt v cudzine“ nie je potrebný, nakoľko ním je aj právnická aj fyzická osoba. Ak je zámerom predkladateľa vyjadriť, že súhlas dotknutej osoby sa vyžaduje aj pri cezhraničnom toku osobných údajov, je to potrebné výslovne uviesť, a to bez ohľadu na to, či príjemcom údajov je fyzická osoba alebo právnická osoba – rozhodujúci je fakt, že ide o cezhraničné poskytovanie osobných údajov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené.  	
SBA 	§ 15 ods. 5  
Navrhujeme definovať pojem diskrétnosť, nakoľko jeho výklad bude pravdepodobne premetom rozdielnych názorov úradu a jednotlivých prevádzkovateľovi. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 19 ods. 3  
Slovo „bezodkladne“ navrhujeme nahradiť slovami „raz ročne“. 
Bezodkladná aktualizácia bezpečnostného projektu je v podmienkach bankovníctva v skutočnosti nerealizovateľná vzhľadom na množstvo zmien v informačných systémoch a ich početnosť. 

 	O 	N 	Účelom predmetného ustanovenia je zavedenie potreby aktualizácie, ktorá v súčasne platnej právnej úprave zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov absentuje. 
Je potrebné zabezpečiť, aby prevádzkovateľ pristúpil k aktualizácii prijatých bezpečnostných opatrení, ak dôjde k zmene v procese spracúvania osobných údajov. Je pritom žiaduce, aby aktualizácia bezpečnostných opatrení zodpovedala prijatým zmenám pri spracúvaní osobných údajov, a to až do ukončenia spracúvania osobných údajov v informačnom systéme. V tejto súvislosti je zrejmé, že aktualizácia môže trvať určitý čas, a to v závislosti od prijatých zmien a podmienok spracúvania osobných údajov. Pokiaľ prevádzkovateľ na žiadosť úradu preukáže, že pristúpil k aktualizácii bezpečnostných opatrení po prijatí ich zmien, pričom tieto neboli ešte ukončené, bude možné považovať, že prevádzkovateľ si plní uvedenú povinnosť v súlade so zákonom. 

SBA 	§ 21 nadpis  
Navrhujeme doplniť nadpis o slovné spojenie „oprávnenej osoby" na "Poučenie oprávnenej osoby" 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 21  
Podrobnejšia úprava tejto povinnosti, stanovujú sa povinné náležitosti písomného záznamu o poučení, tiež povinnosť opätovne poučiť oprávnenú osobu pri zmene jej pracovného zaradenia alebo povinností, resp. ak sa zmenili podmienky spracúvania, alebo rozsah osobných údajov – znamená to zvýšenú administratívu pre zamestnávateľa (prispôsobiť existujúce poučenia), zvyšuje sa pracnosť z dôvodov častej aktualizácie poučení pre zamestnancov (za súčasného právneho stavu poučujeme zamestnancov pri nástupe do pracovného pomeru). 
Navrhujeme zakotviť povinnosť poučiť oprávnenú osobu len pred začatím spracúvania osobných údajov. 

 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava poučenia oprávnených osôb nie je novou úpravou; je súčasťou aj teraz platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. V aplikačnej praxi si možno pomerne často všímať, že prevádzkovatelia nevedia v akom rozsahu poučiť svoje oprávnené osoby, nakoľko dikcia súčasne platného zákona je v tomto smere formulovaná vo všeobecnej rovine. Z dôvodu zvýšenia právnej istoty a predchádzania porušovania zákona v praxi navrhovateľ precizuje predmetné ustanovenie a definuje náležitosti poučenia. 

Prevádzkovateľ môže spracúvať osobné údaje len prostredníctvom osôb, ktoré majú postavenie oprávnených osôb. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. 

V ods. 2 druhá veta sa však vypustia slová „spôsob identifikácie a autentizácie pri prístupe k informačnému systému“ . 

Úprava ods. 4 pamätá na situáciu, kedy počas plnenia úloh zo strany oprávnenej osoby dôjde počas spracúvania osobných údajov k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie alebo zmene podmienok pri spracúvaní osobných údajov. V takom prípade je žiaduce, aby prevádzkovateľ opätovne poučil oprávnenú osobu o jej nových právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie. Požiadavka na zavedenie opätovného poučenia oprávnenej osoby, ak dôjde k podstatnej zmene jej pracovného zaradenia alebo funkcie, alebo sa podstatne zmenia podmienky spracúvania osobných údajov, je v aplikačnej praxi opodstatnená. 

SBA 	§ 21 ods. 3 písm. b)  
Navrhujeme vypustiť slová „dátum narodenia“. 
Dátum narodenia ako povinný údaj v písomnom zázname o poučení oprávnenej osoby považujeme za nadbytočný. Na daný účel postačujú údaje v rozsahu titul, meno, priezvisko, pracovné zariadenie, prípadne funkcia a podpis oprávnenej osoby. 

 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 54 písm. e 
Navrhujeme slová „do úrovne správcu systému pre potreby plnenia“ úplne vypustiť. 
Ani zodpovedná osoba nedokáže plniť úlohy podľa § 26 bez možnosti vstupu do informačných systémov na úrovni správcu systému, rovnako nedokáže kontrolujúci orgán vykonať riadne kontrolu podľa §54 bod e). Je zároveň neprípustné udeľovať najvyššie prístupové práva do IS cudzím osobám, aj keď ide o kontrolný orgán. Toto nariadenie je v rozpore s prijatými bezpečnostnými štandardami schválenými aj na európskej úrovni (ISO 27000).  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s navrhovaným ustanovením upravujúcim oprávnenia kontrolného orgánu. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky vykonáva dozor v oblasti ochrany osobných údajov nad zabezpečovaním základných ľudských práv a slobôd. Takýto právny záujem odôvodňuje aj kontrolné oprávnenie vstupovať do informačných systémov do úrovne správcu systému, keďže je to nevyhnutné pre výkon kontroly a zodpovedné posúdenie zákonnosti spracúvania ochrany osobných údajov. Z hľadiska Čl. 2 ods. 2 Ústavy SR nie je možné vypustiť takéto opatrenie lebo by sa tým znemožnil efektívny výkon zabezpečovania garancie základných ľudských práv a slobôd. Obavy zo zneužitia tohto oprávnenia nie sú opodstatnené, vzhľadom na to, že k žiadnym zásahom do „živých“ informačných systémov nemôže dôjsť. Kontrola sa týka iba preverenia reálneho stavu formou nahliadnutia a jeho dokumentácie. Jeho rozsah - „do úrovne správcu systému“ je potrebný aj vzhľadom na variabilitu a osobitosť informačných systémov v rámci celej spoločnosti. 
Takéto oprávnenie je zakotvené už aj v súčasne platnom zákone č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 

SBA 	§ 23 ods. 5  
V tomto vidíme administratívnu prekážku v prípade potreby operatívne zmeniť, ustanoviť novú zodpovednú osobu (keď z najrôznejších dôvodov zanikne funkcia pôvodnej zodpovednej osoby). Podrobnosti o skúške má ustanoviť všeobecne záväzný právny predpis ktorý vydá úrad, avšak predpokladáme, že úrad pravdepodobne nebude schopný organizačne zabezpečiť skúšku zodpovednej osoby na dennej báze a tak nebude možné operatívne túto osobu zmeniť. 
Súčasný systém zaškolovania a vzdelávania zodpovedných osôb považujeme za dostačujúci a navrhujeme ponechať pôvodné znenie. 

 	O 	N 	Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 

SBA 	§ 24 ods. 3  
Pre Úrad na ochranu osobných údajov SR je dôležité mať kontaktnú osobu u prevádzkovateľa. Na tento účel postačuje nahlásenie jednej zodpovednej osoby. Navrhujeme upraviť povinnosť prevádzkovateľa tak, že bude povinný oznamovať Úradu na ochranu osobných údajov SR len jednu zodpovednú osobu. 

 	O 	N 	Navrhované ustanovenie § 24 upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúšku podľa tohto zákona. 
Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

SBA 	§ 26 ods. 2 písm. g)  
Navrhujeme vypustiť slová "prípravu písomnej zmluvy". V kompetencii zodpovednej osoby nemôže byť zabezpečovanie a príprava písomných zmlúv. 
 	O 	N 	Navrhované ustanovenie vymenúva úlohy, ktoré zodpovedná osoba zabezpečuje, to znamená, na ktoré pri plnení svojich úloh dohliada. Je vecou internej organizácie prevádzkovateľa ako aj odbornej spôsobilosti a schopnosti zodpovednej osoby, či takúto zmluvu je spôsobila pripraviť sama, alebo či zabezpečí jej prípravu iným spôsobom. 	
SBA 	§ 30 ods. 12  
Pôvodne navrhovaný termín zaručiť je pojmovo spojený s ustanoveniami zák. č. 40/1964 Zb. Občiansky zákonník o ručení, pričom z návrhu je zrejmé, že ide o povinnosť samotného prevádzkovateľa zabezpečiť bezpečnosť osobných údajov. Navrhujeme ponechať pôvodné ustanovenie. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 34 ods. 1 písm. d)  
Táto povinnosť je nerealizovateľná, nakoľko v prípade bánk s vysokým počtom zamestnancov a pomerne vysokou fluktuáciou by sa musela táto informácia aktualizovať a oznamovať na úrad na dennej báze. 
Najmä ak má konanie o registrácii a zmene registrovaných údajov podliehať spoplatneniu správnym poplatkom (§40). 
Navrhujeme písm. d) odstrániť. 

 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Otázka požadovania počtu oprávnených osôb v rámci registrácie a následného oznamovania zmien bola upravená spôsobom, že prevádzkovateľ je povinný uviesť počet oprávnených osôb iba pri podávaní žiadosti o registráciu. Tento údaj Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potrebuje k určeniu, či na informačný systém prihlásený na registráciu sa vzťahuje výnimka z povinnosti registrácie. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
SBA 	§ 40  
Požadujeme prehodnotiť zavedenie nového správneho poplatku za registráciu a osobitnú registráciu. Nemožno sa stotožniť s konštatovaním v dôvodovej správe k tomuto ustanoveniu, že zavedenie spoplatnenia registrácie bude nútiť prevádzkovateľov dôslednejšie sa zaoberať spracúvaním osobných údajov. Na mieste je skôr vysloviť obavu, že zavedenie spoplatnenia bude len ďalšou administratívnou prekážkou, ktorá bude prevádzkovateľov viesť skôr k tomu ignorovať registračnú povinnosť. Navrhujeme vypustiť vyberanie tohto poplatku. 	O 	N 	Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

Dôvodová správa bola doplnená. 

SBA 	§ 41 a § 43  
Nesúhlasíme s tým, aby zákon ukladal prevádzkovateľom povinnosť zverejňovať a komukoľvek na žiadosť sprístupňovať údaje z evidencie a registrácie. Sme toho názoru, že uložením takejto povinnosti a jej plnením by mohlo dochádzať k sprístupňovaniu citlivých údajov, čo by mohlo okrem iného ohroziť bezpečnosť informačných systémov. Najväčšie riziko vidíme v povinnosti sprístupňovať komukoľvek informácie o opatreniach prijatých na zabezpečenie ochrany osobných údajov podľa § 19 ods. 1 a 2, pri plnení ktorej vidíme aj nebezpečenstvo možného vyzradenia know-how. Okrem uvedeného by plnenie ustanovení o sprístupňovaní údajov mohlo znamenať pre prevádzkovateľov neprimeranú administratívnu záťaž. Navrhujeme úzko definovať okruh oprávnených osôb. 	O 	A 	Navrhované ustanovenie bolo upravené, s tým, že sa ponechá zverejňovanie stavu registrácie v rozsahu, v akom sa zverejňuje aj v súčasnosti. 

Povinnosť zverejňovať údaje z evidencie bola vypustená. 
 	
SBA 	§ 42 ods. 1  
Za slovo „registrácii“ navrhujeme vložiť slová „alebo osobitnej registrácii“ nakoľko z navrhovanej úpravy nie je zrejmé, či v prípade informačných systémov, ktoré podliehajú osobitnej registrácii je potrebné viesť evidenciu a súčasne žiadať o osobitnú registráciu; máme za to, že v tomto prípade nie je potrebné viesť o týchto informačných systémoch evidenciu. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 43 ods. 2  
Nie je zrejmý význam pojmu "právny základ". Navrhujeme definovať bližšie, alebo toto písmeno vypustiť. 	O 	A 	Navrhované ustanovenie ods. 2 bolo vypustené.  	
SBA 	§ 46 ods. 7  
Navrhované ustanovenie navrhujeme vypustiť bez náhrady, keďže nemá žiaden normatívny obsah. Oboznamovať sa s utajovanými skutočnosťami sa možno len na základe zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na tejto skutočnosti sa nič nezmení ani na základe navrhovaného § 46 ods. 7. Ak je zámerom predkladateľa dostať predsedu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky do režimu § 34 zákona o ochrane utajovaných skutočností, je potrebné tak vykonať priamou novelou zákona o ochrane utajovaných skutočností, aj keď máme dôvodnú pochybnosť o legitimite a opodstatnenosti takéhoto zámeru. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 50 ods. 1  
Slová „členovia kontrolného orgánu, ktorí sú zamestnancami“ navrhujeme nahradiť slovami „a ako členovia kontrolnej skupiny, zamestnanci aj iní zamestnanci úradu“. Podľa návrhu zákona je zrejmé, že samotnú kontrolu by mali vykonávať inšpektori vrátane vrchného inšpektora. Ak majú na výkone kontroly participovať aj iní zamestnanci úradu, ktorí nie sú v pozícii inšpektorov, je vhodné, aby ju vykonávali len ako členovia kontrolnej skupiny, a nie samostatne, čo indikuje dikcia použitá v § 50 ods. 1. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracované. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 50 ods. 3  
Návrh upravuje poverenie na vykonanie kontroly, ktoré však predkladateľ rieši len smerom k vrchnému inšpektorovi a inšpektorom, avšak absentuje úprava poverovania iných zamestnancov úradu, ktorí majú participovať na výkone kontroly. Navrhujeme doplniť úpravu poverovania iných zamestnancov. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 53  
Navrhujeme doplniť aj lehotu, v ktorej je úrad povinný oznámiť kontrolu (navrhujeme aspoň 7 pracovných dní) a povinnosť presne špecifikovať a identifikovať osobu, v súvislosti s ktorou sa má kontrola vykonať (v zmysle zákona č. 483/2001 Z.z. o bankách - §91 ods. 4 je banka oprávnená poskytnúť tretej osobe (vrátane úradu) informáciu ktorá je predmetom bankového tajomstva len na základe písomnej žiadosti, v ktorej musí byť dotknutá osoba jasne identifikovaná). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom ustanovenia upravujúceho spôsob oznamovania kontroly prevádzkovateľovi alebo sprostredkovateľovi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Podľa navrhovaného ustanovenia kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe, ktorou je prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ. V prípade, že by oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo k podstatnému sťaženiu výkonu kontroly, oznámenie o kontrole môže kontrolný orgán vykonať pri začatí kontroly. Jedná sa o štandardný a bežne zaužívaný postup pri výkone kontroly v rámci rôznych spoločenských oblastiach, kde osobitné predpisy upravujú kontrolné činnosti orgánov verejnej správy. 
Nie je v záujme a ani v kompetencii Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky bezdôvodne vykonať oznámenie o kontrole pri začatí kontroly. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako štátny orgán môže konať iba v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. V tejto súvislosti návrh zákona výslovne ustanovuje, že kontrola je začatá dňom doručenia oznámenia o kontrole kontrolovanej osobe. Výnimka sa pripúšťa len v prípadoch, ak by takéto oznámenie pred začatím kontroly mohlo viesť k zmareniu účelu kontroly alebo podstatnému sťaženiu výkonu kontroly. 
Preukazovanie príslušnosti kontrolného orgánu k Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako aj poverenia na vykonanie kontroly je úpravenév nasledujúcom ustanovení § 53 písm. b). 

SBA 	§ 53 písm. a)  
Nesúlad podľa § 50 ods. 4 nemusí byť kontrola oznámená vopred. Navrhujeme zosúladiť znenie § 53 ods. 1 písm. a) a § 50 ods. 4. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 59 ods. 1  
Navrhujeme vypustiť navrhovaný § 59 ods. 1 bez náhrady. Nevidíme žiaden legitímny dôvod nesprístupňovať protokol o výsledku kontroly. Predmetný protokol nie je utajovanou informáciou, a preto by mal byť na požiadanie sprístupnený v súlade s filozofiou zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám. 
 	O 	N 	Podľa § 11 ods. 1 písm. h) zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov povinná osoba obmedzí sprístupnenie informácie alebo informáciu nesprístupní, ak sa „týka výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru orgánom verejnej moci podľa osobitných predpisov okrem informácie o rozhodnutí alebo o inom výsledku kontroly, dohľadu alebo dozoru, ak jej sprístupnenie nezakazujú osobitné predpisy“. Samotné znenie citovaného ustanovenia umožňuje vyňať informácie týkajúce sa výkonu kontroly, dohľadu alebo dozoru spod režimu sprístupňovania podľa uvedeného zákona. V súlade s uvedeným ustanovením predkladateľ navrhuje nesprístupňovať protokol a dokumenty súvisiace s výkonom kontroly podľa navrhovaného materiálu, a to z dôvodu ochrany informačných systémov prevádzkovateľov. Ich sprístupnením by mohlo dôjsť k narušeniu bezpečnosti informačného systému , v ktorých prevádzkovateľ spracúva osobné údaje fyzických osôb. 

SBA 	§ 63 ods. 2, písm. f  
Namiesto slova „vypovedať“ navrhujeme použiť pojem „ukončiť“, aby mal prevádzkovateľ možnosť ukončiť zmluvu aj iným spôsobom ako len výpoveďou. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SBA 	§ 69 ods. 2  
Navrhujeme doplniť povinnosť zverejnenia informácie aj na webovom sídle spoločnosti prevádzkovateľa alebo sprostredkovateľa, pričom takéto zverejnenie by malo byť rovnocenné s povinnosťou zverejnenia v hromadných informačných prostriedkoch. 	O 	N 	Inštitút zverejnenia porušenia zákona existuje v Slovenskej republike už od 1. marca 1998, kedy nadobudol účinnosť zákon č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch. Táto možnosť zverejnenia je veľmi účinnou formou prevencie, a to práve prostredníctvom hromadných informačných prostriedkoch. Zverejnenie na vlastnom webovom sídle nie je možné z hľadiska doterajšej praxe a potrieb prevencie považovať za rovnocenné s povinnosťou zverejnenia v hromadných informačných prostriedkoch. 

SBA 	§ 69 ods. 4  
Navrhujeme doplniť, že rovnako ako osobné údaje, sa nezverejňujú ani údaje chránené podľa osobitného zákona – t.j. napr. aj údaje tvoriace predmet bankového tajomstva. 	O 	N 	Navrhuje sa, aby zverejnenie porušenia zákona, ktoré pozná aj súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, bolo spresnené a zaradené medzi sankcie za porušenie zákona. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na „verejný“ charakter rozhodnutí vydávaných nielen správnymi orgánmi. Vo vzťahu k rozhodnutiam Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, tieto sú zároveň sprístupňované v režime zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého sa vylučuje sprístupnenie údajov uvádzaných pripomienkujúcim subjektom. Zapracovaním vznesenej pripomienky by sa zároveň zasiahlo do vecnej príslušnosti iných osobitných zákonov. 

SBA 	§ 76  
Zákonné lehoty na zosúladenie stavu s novým zákonom sú v niektorých prípadoch podľa nás krátke. 
Lehotu 3 mesiace na uvedenie poučení zamestnancov do súladu so zákonom, navrhujeme vzhľadom na vysokú pracnosť (nová dokumentácia pre zamestnancov, preškolenie zamestnancov atď.) predĺžiť aspoň na jeden rok (§76 ods. 3). 
Čo sa týka zosúladenia zmluvných vzťahov so sprostredkovateľmi, na ktoré zákon stanovuje lehotu jeden rok, v prípade, že naše pripomienky v bode 1 nebudú akceptované, zosúladenie všetkých zmluvných vzťahov so sprostredkovateľmi bude veľmi náročné a lehota 1 rok je v tomto prípade nepostačujúca, budú potrebné minimálne 2 roky (§76 ods. 2). 

 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Lehoty na zosúladenie spracúvania osobných údajov s návrhom zákona boli upravené, aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov s ohľadom na úpravu príslušných ustanovení upravujúcich povinnosti podľa zákona. 	
SBA 	čl II  
Poplatky za registráciu/osobitnú registráciu IS a za zmeny v registrovaných údajoch vo výške 20 eur a 50 eur považujeme za neprimerane vysoké. Poplatky navrhujeme znížiť. 	O 	N 	Navrhovaná právna úprava priamo súvisí s ustanovením upravujúcim zavedenie správneho poplatku za registráciu, osobitnú registráciu a zmenu registrovaných údajov podľa návrhu zákona. Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

SBA 	čl V  
Lehotu účinnosti v ktorej je potrebné vykonať množstvo úkonov považujeme za príliš krátku. Navrhujeme lehotu účinnosti zákona predĺžiť aspoň o 6 mesiacov. 

 	O 	ČA 	Pripomienka zapracovaná. Lehota účinnosti posunutá; účinnosť sa navrhuje od 1.4.2013 	
AMCHAM 	Definícia osobných údajov: vyňatie údajov, ktoré sa týkajú právnických osôb z predmetu návrhu zákona: § 3 ods. 1 
Zákon by mal jasne vymedziť, že pojem "osobný údaj" tak ako je definovaný v § 3 ods. 1 návrhu zákona (ďalej návrh zákona) sa nevzťahuje na údaje, ktoré sa týkajú právnických osôb (napr. údaje týkajúce sa fyzických osôb ktoré konajú v mene právnických osôb, transakčné dokumenty týkajúce sa právnických osôb a pod.). Informácie týkajúce sa čisto právnickej osoby nie sú osobné údaje nakoľko sa priamo netýkajú fyzických osôb. Tento princíp je akceptovaný aj v ďalších členských štátoch Európskej Únie ako napríklad v Nemecku či vo Veľkej Británii. O tejto otázke zároveň rozhodovali aj súdy, kde príklad možno uviesť rozhodnutie súdu vo Veľkej Británii vo veci Durant z 29. novembra 2005. Súd potvrdil, že údaje napĺňajú definíciu osobných údajov iba ak je podľa nich možné identifikovať konkrétnu fyzickú osobu a zároveň ak sa tieto informácie tejto osoby priamo týkali. V tomto smere je potrebné venovať pozornosť aj pripravovanému nariadeniu o ochrane osobných údajov ktoré 25. januára 2012 prijala Európska Komisia. Nariadenie v odôvodnení 12 uvádza, že pokiaľ ide o spracúvanie údajov týkajúcich sa právnických osôb a najmä podnikov vystupujúcich ako právnické osoby vrátane názvu, formy a kontaktných údajov právnickej osoby, takéto právnické osoby sa nemôžu domáhať ochrany poskytovanej nariadením. Toto pravidlo sa uplatní aj vtedy, ak názov právnickej osoby obsahuje mená jedného alebo viacerých fyzických osôb. Smerovanie Európskej legislatívy tak jasne naznačuje, že údaje týkajúce sa právnických osôb nespadajú do oblasti ochrany osobných údajov.  	O 	N 	Návrh zákona upravuje ochranu osobných údajov fyzických osôb v súlade s článkom 19 odsek 3 a článkom 22 odsek 1 Ústavy Slovenskej republiky. Základným predmetom zákona je chrániť základné práva a slobody fyzických osôb pri spracúvaní ich osobných údajov. V nadväznosti na to, ustanovenie § 3 ods. 1 upravuje definíciu pojmu „osobný údaj“. 
Vo vzťahu k právnickým osobám a fyzickým osobám - podnikateľom, identifikačné údaje viažuce sa k výkonu ich podnikateľskej činnosti nie sú považované za osobné údaje podľa tohto zákona. Napríklad, ak hovoríme o fyzickej osobe – podnikateľovi, ktorému bolo v súvislosti s výkonom podnikateľskej činnosti pridelené IČO, nie je dôvod v tomto kontexte uvádzať aj rodné číslo tejto osoby, ktoré sa dotýka predovšetkým jeho súkromného života a nesúvisí s výkonom jeho spomínanej podnikateľskej činnosti. IČO, ktoré v podnikateľskom prostredí za účelom nezameniteľnej identifikácie nahrádza rodné číslo, je možné po priradení k ostatným údajom fyzickej osoby – podnikateľa, t.j. k obchodnému menu podnikateľa a miestu jeho podnikania, považovať za údaj dostatočne identifikujúci tento podnikateľský subjekt bez možnosti akejkoľvek zámeny. 

V prípade akýchkoľvek pochybností pri uplatňovaní návrhu zákona v praxi, Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky poskytuje potrebnú pomoc a súčinnosť, či už prostredníctvom vyjadrení, usmernení či metodických pokynov a pod. 
 	
AMCHAM 	Definície – vymedzenia niektorých pojmov: §4 ods. 2 
V novom návrhu zákona dochádza k odchýlkam v definícii základných pojmov – podľa dôvodovej správy v snahe zosúladiť nové znenie zákona s platnou právnou úpravou EU – musíme však konštatovať, že minimálne pri definícii pojmu dotknutá osoba (§4 ods. 2), ktorou je podľa nového návrhu každá fyzická osoba, ktorej sa osobné údaje týkajú ( predtým, os., ktorej osobné údaje sú spracúvané) dôjde k zbytočnému rozšíreniu pojmu, ktorým sa bude komplikovať určovanie dotknutej osoby a následné kroky na jej ochranu zo strany prevádzkovateľa. Preto navrhujeme vrátiť sa k definícii z aktuálne platného zákona na ochranu osobných údajov. 

Rovnako sa zväčšil počet využitia slova Každý, čo ako bolo spomínané namiesto terminologického spresnenia spôsobuje nekonkrétne zovšeobecňovanie (napr. §4 ods.2, 3, 4, 5, 7, 8 a pod.). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republik&. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom, pre ktorý došlo k úprave pojmu „dotknutá osoba“. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná úprava § 4 ods. 2 spresňuje pojem „dotknutá osoba“ v intenciách smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Dotknutou osobou je osoba nielen vtedy, keď sa o nej osobné údaje spracúvajú, ale vždy, keď sa jej týkajú bez ohľadu na to, či sa o nej osobné údaje spracúvajú v informačnom systéme. Definícia pojmu dotknutá osoba zároveň korešponduje s článkom 8 Charty základných práv EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“ a článkom 16 Zmluvy o fungovaní EÚ, podľa ktorého „Každý má právo na ochranu osobných údajov, ktoré sa ho týkajú.“. Princípy zakotvené v právne záväzných aktoch EÚ neobmedzujú právo dotknutej osoby len na ochranu osobných údajov, ak sú o nej spracúvané. 

Návrhom zákona zároveň došlo k vypusteniu slovného spojenia „orgány štátnej správy, orgány územnej samosprávy, iné orgány verejnej moci, ako aj ostatné právnické osoby a fyzické osoby“ a k jeho nahradeniu slovom „každý“, ktoré ho plnohodnotne nahrádza. Zavedením slova „každý“ sa v aplikačnej praxi, práve naopak ako pripomienkujúci subjekt uvádza, zjednoduší a sprehľadní právna úprava. 

AMCHAM 	Prevádzkovateľ: § 6 ods. 2 a) 
Navrhujeme zmeniť „zákonný účel“ na „účel, ktorý nesmie byť v rozpore so zákonom“. Pôvodná formulácia je zavádzajúca, zdá sa, že sa jedná len o spracúvanie na základe zákona. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené takým spôsobom, že pred prevádzkovateľ bude pred začatím spracúvania osobných údajov vymedziť účel spracúvania osobných údajov.Úúčel spracúvania musí byť jasný, vymedzený jednoznačne a konkrétne a nemôže byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Rozpor bol odstránený. 

AMCHAM 	Prevádzkovateľ: § 6 ods. 2 f) 
Dochádza k rozšíreniu povinností prevádzkovateľa – resp. zúženiu povinností sprostredkovateľa, čo spôsobuje, že za viaceré úkony bude zodpovedný iba prevádzkovateľ. Niektoré z povinností stanovených prevádzkovateľovi sú naformulované nejasne a obmedzujúco – ako príklad - § 6 ods. 2 pís. f - prevádzkovateľ je po novom povinný údaje bezodkladne zlikvidovať – navrhujeme vrátiť sa k predchádzajúcej formulácii kedy bol prevádzkovateľ povinný zlikvidovať tieto údaje ihneď ako mu to okolnosti dovolia, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že prevádzkovateľom bývajú často veľké obchodné spoločnosti, pre ktoré bola predchádzajúca formulácia priaznivejšia, keďže zohľadňuje komplikovanosť a časovú náročnosť ich chodu. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia pri spracúvaní osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Návrh zákona v ustanovení § 6 ods. 2 vo všeobecnosti vymedzuje základné práva, povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa pri spracúvaní osobných údajov, ktoré sú následne v nadväzujúcich ustanoveniach bližšie špecifikované. Rovnako je tomu v súvislosti s požiadavkou na spracúvanie správnych, úplných a podľa potreby aktualizovaných osobných údajov. V súlade s uvedenými dokumentmi je prevádzkovateľ nesprávne alebo neúplné osobné údaje povinný blokovať a bez zbytočného odkladu opraviť alebo doplniť; nesprávne a neúplné osobné údaje, ktoré nie je možné opraviť alebo doplniť tak, aby boli správne a úplné, je prevádzkovateľ povinný zreteľne označiť a bezodkladne zlikvidovať. 
Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj Dohovorom č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracovaní osobných údajov. 

AMCHAM 	Prevádzkovateľ: § 6 ods. 2 písm. h) 
Prevádzkovateľ je povinný zlikvidovať tie osobné údaje, ktorých účel spracovania sa skončil; po skončení účelu spracúvania možno osobné údaje ďalej spracúvať len za podmienok ustanovených v ods. 4. S ohľadom na ustanovenie § 17 ods. 2 navrhujeme § 6 ods. 2 písm. h) zmeniť nasledovne: Prevádzkovateľ je povinný zlikvidovať tie osobné údaje, ktorých účel spracovania sa skončil; po skončení účelu spracúvania možno osobné údaje ďalej spracúvať len za podmienok ustanovených v ods. 4 a v § 17 ods. 2. 

Navyše je opäť opomínaná situácia, keď je prevádzkovateľ v pozícii zamestnávateľa pretože zásady o využití získaných údajov iba za účelom štátnej štatistiky a výskumu (pričom údaje musia byť anonymizované) ako aj skutočnosť, že údaje získané za jedným účelom môžu byť spracúvané len na tento účel komplikujú prácu zamestnávateľov a flexibilitu ich práce (§6 ods.4 resp. § 6 ods.5 ). 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia pri spracúvaní osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov preberá smernicu 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov; vo vzťahu k ustanoveniu § 6 ods. 2 konkrétne čl. 6 tejto smernice. 
Návrh zákona v ustanovení § 6 ods. 2 vo všeobecnosti vymedzuje základné práva, povinnosti a zodpovednosť prevádzkovateľa pri spracúvaní osobných údajov, ktoré sú následne v nadväzujúcich ustanoveniach bližšie špecifikované. 
Navrhované ustanovenie § 6 ods. 2 písm. h) upravuje všeobecnú povinnosť likvidácie osobných údajov. Likvidácia osobných údajov je následne podrobne upravená v navrhovanom ustanovení § 17. Platí zásada, že prevádzkovateľ je po splnení účelu spracúvania povinný bezodkladne zabezpečiť likvidáciu osobných údajov. To neplatí, ak osobné údaje sú súčasťou registratúrneho záznamu, kde prevádzkovateľ zabezpečí likvidáciu registratúrneho záznamu v súlade so zákonom č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Výnimku z povinnosti bezodkladnej likvidácie osobných údajov po skončení účelu spracúvania upravuje navrhované ustanovenie § 6 ods. 4 v súvislosti so spracúvaním osobných údajov na historický výskum, vedecký výskum a vývoj alebo na účely štátnej štatistiky za podmienok ustanovených v predmetnom odseku. 
Z hľadiska ochrany osobných údajov možno navrhnuté znenie, po zapracovaní pripomienky Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, gestora zákona č. 395/2002 Z. z. o archívoch a registratúrach a o zmene a doplnení niektorých zákonov, považovať za znenie v súlade so smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 

AMCHAM 	Zástupca prevádzkovateľa: § 7 
§ 7 hovorí „Pravosť podpisov a odtlačku pečiatky prevádzkovateľa na origináli dokladu musí byť overená orgánom štátu príslušným na jeho overenie alebo notárom v príslušnom štáte s odtlačkom pečiatky zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v tomto štáte.“ Je potrebné vyjasniť čo sa myslí „overením originálu“. Takáto formulácia neberie do úvahy medzinárodné zmluvy týkajúce sa zrušenia vyššieho overovania listín (keď stačí apostilla, alebo keď sa nevyžaduje ani apostilla). Nie je jasné, ako sa má postupovať, ak SR nebude mať zastupiteľský úrad v danom štáte. 

Preto navrhujeme poslednú vetu upraviť na: “Pravosť podpisov a odtlačku pečiatky prevádzkovateľa na origináli dokladu musí byť overená v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.“ 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené nasledovným spôsobom, že 
pravosť podpisov a odtlačku pečiatky prevádzkovateľa na origináli dokladu musí byť overená v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Rozpor bol odstránený. 

AMCHAM 	Sprostredkovateľ: § 8 
Navrhovaná úprava vôbec nepočíta s tým, že by bolo možné spracovávať osobné údaje ako sprostredkovateľ na základe poverenia. Sme toho názoru, že navrhované znenie § 8 v spojitosti s navrhovaným § 76 by do veľkej miere sťažovali podnikanie a zaviedli právnu neistotu do už existujúcich právnych vzťahov. Poverenie je na rozdiel od zmluvy jednostranný právny úkon, ktorý nevyžaduje vykonanie aktivity druhej strany. V súlade s aktuálnou právnou úpravou dnes veľké množstvo partnerov, s ktorými nie sú spoločnosti v priamom zmluvnom vzťahu (ale sú v zmluvnom vzťahu s obchodnými partnermi, ktorí sú v zmluvnom vzťahu s nimi), spracováva v ich mene osobné údaje ich zákazníkov na základe poverenia. Takáto úprava je aj z časového hľadiska flexibilnejšia, odpadáva strata času spôsobená výmenou a podpismi dokumentov oboma zmluvnými stranami. Nové znenie zákona neuvádza, ako treba posudzovať poverenia na spracovanie osobných údajov, dané podľa aktuálneho zákona ak sú tieto obsiahnuté v zmluve, predmetom ktorej sú aj iné skutočnosti, nie len samotné spracovanie osobných údajov, napr. zmluvy o spolupráci. Je to poverenie alebo zmluva? 

Nový zákon neuvádza, že zmluva má mať formu samostatného dokumentu. Spracovanie osobných údajov je v takejto podobe obsiahnuté vo veľkom počte zmlúv od oblasti pracovnoprávnych vzťahov (zabezpečovanie stravného, benefity, zamestnanecké prieskumy atď.) až po dodávateľov a bude preto zložité všetky tieto dokumenty zrevidovať a v prípade pochybnosti či ide o poverenie alebo zmluvy, zmluvy nanovo pouzatvárať. 

Poverenie, ktoré by obsahovalo rovnaké údaje ako zmluva, zabezpečuje rovnakú garanciu ochrany osobných údajov ako zmluva. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodmi podrobnejšej úpravy osoby sprostredkovateľa a vzájomného vzťahu s prevádzkovateľom v procese spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Zo smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov ako aj z príslušného Stanoviska č. 1/2012 pracovnej skupiny zriadenej podľa čl. 29 smernice jasne vyplýva, že musí ísť o zmluvu alebo iný rovnako zaväzujúci právny akt, ktorým sa upravia vzťahy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. Táto zmluva musí mať písomnú formu na účely dokazovania a musí mať minimálny obsah, v ktorom sa stanoví najmä podmienka, že sprostredkovateľ koná výlučne na základe pokynov prevádzkovateľa a prijme a vykoná primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov. Táto zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa. Na tomto základe predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že prevádzkovatelia využívali „poverenie“ sprostredkovateľa ako jednostranný právny úkon podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov len minimálne. Na to, aby sprostredkovateľ spracúval osobné údaje pre prevádzkovateľa je taktiež potrebné, aby s takýmto poverením vyjadril svoj súhlas jeho prijatím. Účelom ponechania vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je dosiahnuť vyváženosť a rovnováhu takéhoto vzťahu, čo poverenie sprostredkovateľa v praxi nezabezpečovalo. 
Návrh zákona taktiež nevylučuje, aby obsahové náležitosti zmluvy boli začlenené do inej zmluvy. Úprava vzťahu medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom formou zmluvy, či už samostatnej alebo ako súčasť inej zmluvy, je ponechaná na uvážení a dohode medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom, s ohľadom na účel a podmienky spracúvania osobných údajov. 

 	
AMCHAM 	Sprostredkovateľ: § 8 ods.4 
Zákon v § 8 uvádza podmienky vykonávanie funkcie Sprostredkovateľa. Obsah zmluvy, ktorú medzi sebou uzavrú prevádzkovateľ a sprostredkovateľ (§ 8 ods.4) považujeme v niektorých ustanoveniach za príliš prísnu a podrobnú – jedná sa najmä o písmeno g) ktoré ako povinnú súčasť zmluvy stanovuje určenie podmienok spracúvania osobných údajov vrátane súpisu povolených informácií s osobnými údajmi. Navrhujeme písmeno g vymazať. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený z dôvodom zavedenia obsahových náležitostí zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom z pohľadu ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Osobné údaje môže spracúvať len prevádzkovateľ a sprostredkovateľ. Sprostredkovateľ je však oprávnený spracúvať osobné údaje len v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve. Ak bol sprostredkovateľ poverený spracúvaním osobných údajov, rozumie sa tým kontinuálny prechod spracúvania na sprostredkovateľa. Sprostredkovateľ vykonáva všetky úkony smerujúce na dosiahnutie účelu spracúvania v mene prevádzkovateľa. Je preto žiaduce, aby sprostredkovateľ mal jednoznačne vymedzený rozsah práv a povinností pri spracúvaní osobných údajov, a to ako z hľadiska zodpovednostných vzťahov voči dotknutej osobe tak aj voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru nad ochranou osobných údajov. Súčasne platný zákon o ochrane osobných údajov v tejto súvislosti určuje len potrebu uzatvorenia zmluvy „v rozsahu a za podmienok dojednaných s prevádzkovateľom v písomnej zmluve alebo v písomnom poverení“ a prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi spravidla nie je známe, čo všetko je potrebné do takejto zmluvy zahrnúť. Zmluvy, ktoré medzi sebou uzatvoria v zmysle tohto ustanovenia, neobsahujú potrebné náležitosti z hľadiska ochrany osobných údajov. Predmetné ustanovenie tak neposkytuje dostatočnú právnu istotu, v dôsledku čoho sa prevádzkovatelia a sprostredkovatelia pravidelne dopúšťajú porušenia zákona. 
Zmluva musí obsahovať dostatočne podrobný opis mandátu sprostredkovateľa. Na základe tejto požiadavky predkladateľ pristúpil aj k vymedzeniu obsahových náležitostí zmluvy z pohľadu ochrany osobných údajov. Požiadavka na zadefinovanie náležitostí takejto zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom je z hľadiska aplikačnej praxe opodstatnená. Bez ustanovenia obsahových náležitostí zmluvy by sa nadviazalo na nedostatočnú súčasne platnú právnu úpravu a v konečnom dôsledku aj na porušovanie zákona a ukladanie sankcií za takéto porušenie. Z uvedeného práve aj navrhované písm. g) možno považovať za jednu z kľúčových náležitostí zmluvy medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom. 

AMCHAM 	Sprostredkovateľ: § 8 ods. 7 
Nie je jasné, čo sa myslí „pozastavením spracúvania údajov“ a či sprostredkovateľ musí v takejto situácii tieto údaje aj okamžite vymazať (predpokladáme, že toto nie je účelom tohto ustanovenia). Nakoľko uchovávanie osobných údajov je tiež ich spracúvaním, navrhujeme upraviť prvú vetu nasledovne: „Ak sprostredkovateľ zistí, že prevádzkovateľ porušil povinnosť ustanovenú týmto zákonom, je povinný ho na to písomne upozorniť a bezodkladne obmedziť spracúvanie osobných údajov len na ich uchovávanie až do vykonania nápravy, ibaže by obmedzenie spracúvania mohlo spôsobiť dotknutým osobám neprimeranú ujmu.“ 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že ak sprostredkovateľ zistí, že prevádzkovateľ sa pri spracúvaní osobných údajov dopustí zjavného porušenia zákona, je povinný ho na to písomne upozorniť a do vykonania nápravy vykonať len také operácie s osobnými údajmi, ktoré neznesú odklad. Prevádzkovateľ bude následne povinný bezodkladne vykonať nápravu najneskôr v lehote jedného mesiaca odo dňa doručenia písomného upozornenia od sprostredkovateľa. Pokiaľ prevádzkovateľ nevykoná nápravu, sprostredkovateľ bude následne povinný o tom bezodkladne informovať úrad. 

Rozpor bol odstránený. 

AMCHAM 	Sprostredkovateľ: § 8 ods. 9 
Navrhujeme vymazať referenciu na § 8 ods. 6-8, ktorá je nesprávna v tomto konkrétnom prípade. Podľa § 8 ods. 9 je sprostredkovateľ „povinný dodržiavať povinnosti ustanovené prevádzkovateľovi.“ Pritom § 8 ods. 6-8 upravujú povinnosti sprostredkovateľa.  	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
AMCHAM 	Spracúvanie osobných údajov bez súhlasu dotknutých osôb: § 10 ods. 2 
§ 10 odsek 2 ako aj viaceré ustanovenia pripravovaného zákona odkazujú na „zoznam osobných údajov ustanovených osobitným zákonom.“ Takýto zoznam osobných údajov však môže ustanoviť aj predpis nižšej právnej sily akým je napr. vyhláška. Preto navrhujeme v týchto ustanoveniach nahradiť odkaz „osobitný zákon“ za „osobitný predpis.“  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ V kontexte navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 2 poukazujeme aj na znenie ďalších článkov, konkrétne čl. 2 ods. 2, podľa ktorého „Štátne orgány môžu konať iba na základe ústavy, v jej medziach a v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon.“ a čl. 13 ods. 2 „Medze základných práv a slobôd možno upraviť za podmienok ustanovených touto ústavou len zákonom.“. Preto aj súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov podľa ustanovenia § 7 odsek 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 
Z pohľadu ochrany osobných údajov je potrebné, aby osobitný zákon (a nie vykonávací predpis) obsahoval podstatné náležitosti zakotvené v navrhovanom ustanovení § 10 ods. 2. V zmysle uvedeného nie je preto možné ponechať ustanovenie obsahových náležitostí (t.j. zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, ako aj ich poskytovanie, sprístupňovanie a zverejňovanie) na právnu normu nižšej právnej sily ako je zákon. Všeobecne záväzný právny predpis taktiež nesmie ísť nad rámec zákonnej úpravy. Len osobitný zákon s uvedenými obsahovými náležitosťami je potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 

AMCHAM 	Spracúvanie osobných údajov bez súhlasu dotknutých osôb: § 10 ods. 3 písm. d) 
Súhlasíme s myšlienkou, že dotknutá osoba by mala mať právomoc a podmienky na slobodné rozhodnutie či, za akých podmienok a v akom rozsahu budú jej osobné údaje spracúvané. Vzhľadom na skutočnosť, že podmienky na spracúvanie osobných údajov sú pomerne prísne a definícia osobného údaja široká, považuje sa za spracúvanie resp. prenos osobných údajov aj manipulácia s identifikátormi ako je meno, priezvisko, adresa, telefónne číslo alebo e-mailová adresa. 

Zákon v § 10 ods. 3 pís. d) určuje, že je možné spracúvať osobné údaje v rozsahu titul meno priezvisko adresa pre ich využitie pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou. 

Navrhujeme rozšíriť tento okruh o údaj – e-mailová adresa a účel nielen pre poštový styk ale i evidenciu a poskytovanie kontaktných údajov o dotknutej osobe. Samozrejme tieto účely sa nebudú môcť používať za účelom priameho marketingu. 

Zároveň navrhujeme doplniť „rovnaký alebo podobný predmet činnosti“. 

Konečné znenie §10 ods. 3 písm. d) preto navrhujeme nasledovne: „predmetom spracúvania sú výlučne titul, meno, priezvisko, e-mailová adresa a adresa dotknutej osoby bez možnosti priradiť k nim ďalšie jej osobné údaje a ich využitie je určené výhradne pre potreby prevádzkovateľa v poštovom styku s dotknutou osobou ,evidencie týchto údajov a evidenciu a poskytovanie kontaktných údajov o dotknutej osobe; ak je predmetom činnosti prevádzkovateľa priamy marketing, uvedené osobné údaje môže poskytovať, bez možnosti ich sprístupňovania a zverejňovania, len vtedy, ak sú poskytované inému prevádzkovateľovi, ktorý má rovnaký predmet činnosti výhradne na účely priameho marketingu, a dotknutá osoba písomne neuplatnila námietku podľa § 27 ods. 3 písm. c)“V mnohých prípadoch nemajú podnikatelia zapísaný úplne totožný predmet činností. Podľa našich skúseností aj Úrad pojem „rovnaký predmet činnosti“ vykladá v praxi ako „podobný predmet činnosti“, preto ide iba o legislatívne spresnenie a nie o zmenu. 

Návrh zákona by mal taktiež bližšie špecifikovať vzťah k ustanoveniu § 62 ods. 3 zákona č. 351/2011 Z.z. o elektronických komunikáciách, ktorý tak isto obsahuje špeciálne ustanovenia ohľadne priameho marketingu 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom, pre ktorý nie je možné v rámci tohto legislatívneho procesu vyhovieť vznesenej pripomienke. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Tak ako pripomienkujúci subjekt vo svojej pripomienke uvádza, jej obsah úzko súvisí so zákonom č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, ktorý okrem iného upravuje aj otázku spamu, resp. nevyžiadanej pošty a úpravu marketingu v rámci elektronickej komunikácie. Zapracovanie uvedenej pripomienky sa však nedotkne výlučne len navrhovaného ustanovenia § 10 ods. 3 písm. d), ale aj ďalších ustanovení súvisiacich s poštovým stykom a marketingom. Túto úpravu je však potrebné vykonať v kontexte už spomínaného zákona č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v spolupráci s jeho gestorom, Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 
Aj napriek technologickému vývoju a rýchlym spoločenským zmenám, zapracovanie uvedenej pripomienky si vyžaduje podrobnú analýzu príslušných právnych predpisov, a to nielen na vnútroštátnej úrovni. Predkladateľ prejavuje vôľu sa zaoberať rozšírením právnej úpravy v oblasti poštového styku a marketingu v rámci ďalšieho legislatívneho procesu za úzkej spolupráce s Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky. 

 	
AMCHAM 	Súhlas dotknutej osoby: § 11 ods. 4 
Poslednú vetu navrhovaného znenia § 11 ods. 4, ktorá je v návrhu ponechaná zo súčasne platného znenia zákona č. 428/2002 Z.z. o ochrane osobných údajov (§ 7 ods.2) a ktorá znie „Súhlas daný v písomnej forme je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný“, navrhujeme doplniť o vetu: „Za súhlas v písomnej forme sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom.“ 

Považujeme za problematické znenie prvej a tretej vety § 11 ods. 4, ktoré upresňujú, ako sa preukazuje súhlas daný v inej ako písomnej forme. Máme za to, že s prihliadnutím na definíciu súhlasu v Smernici EP a Rady 95/46/EHS o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov, a s ňou súvisiacim Stanoviskom 15/2011 k definícii súhlasu vypracovanom pracovnou skupinou pre ochranu údajov zriadenou podľa článku 29 Smernice 95/46/EHS, nie je znenie týchto viet v súlade s týmito dokumentmi a nie je v súlade ani s definíciou súhlasu podľa pripravovaného „General Data Protection Regulation“. 

V zmysle navrhovanej úpravy, by v tomto prípade nemohol byť za platne udelený súhlas pokladaný súhlas daný napr. prostredníctvom webového formulára, čo je z hľadiska väčšiny prevádzkovateľov získavajúcich súhlas na spracúvanie údajov práve takouto formou veľmi problematické. Zo Stanoviska 15/2011 pritom vyplýva, že „Súhlas môže byť vyjadrený akýmkoľvek vhodným spôsobom umožňujúcim vyjadrenie špecifického želania, ktoré nastane na základe slobodného a vecného rozhodnutia užívateľa vrátane označenia poľa na webovej stránke internetu. Súhlas nemusí byť zaznamenateľný na to, aby bol platný.“ 

Myslíme si preto, že ak je na webovej stránke dostatočne špecificky upravená formulácia udelenia súhlasu, ktorú zaškrtnutím políčka tzv. „kliknutím“ dotknutá osoba slobodne potvrdí, je takto udelený súhlas platný. 

S prihliadnutím najmä na definíciu súhlasu podrobne opísanú v Stanovisku 15/2011 a vyššie uvedené skutočnosti navrhujeme doplniť vyššie uvedenú vetu a systematicky preformulovať predmetné ustanovenie nasledovne: 

„Súhlas sa preukazuje zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, alebo iným hodnoverným spôsobom. Súhlas dotknutej osoby je daný platne len ak je výslovným vyjadrením jej želaní a je udelený slobodne, vedome, výslovne a jednoznačne. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaje o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Súhlas daný v písomnej forme je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný. Za súhlas v písomnej forme sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom. Súhlas daný prostredníctvom internetovej komunikácie je platný aj ak bol udelený označením poľa na webovej stránke na základe rozhodnutia dotknutej osoby.“ 

[V danej súvislosti si dovoľujeme upozorniť na to, že stanovisko úradu k tomu, či je „klikanie“ na webových formulároch jednoznačne daným súhlasom na stránkach úradu nie je. Na stránkach úradu sa však nachádza dokument „Usmernenie prevádzkovateľov pri cezhraničnom toku osobných údajov, (http://www.dataprotection.gov.sk/buxus/docs/usmer_prev01.pdf), ktorý je však z roku 2008 a z ktorého kontextu sa dá na strane 13vyčítať, že „...o jednoznačný a výslovný súhlas sa pri on-line operáciách nejedná, ak jednotlivci klikajú na predznačené políčka.“] 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, podľa ktorého sa súhlas preukazuje zvukovým alebo zvukovo-obrazovým záznamom alebo čestným vyhlásením toho, kto poskytol osobné údaje do informačného systému, alebo iným hodnoverným spôsobom. Písomný súhlas sa preukazuje dokladom, ktorý potvrdzuje poskytnutie súhlasu. Dôkaz o súhlase obsahuje najmä údaj o tom, kto súhlas poskytol, komu sa tento súhlas dáva, na aký účel, zoznam alebo rozsah osobných údajov a čas platnosti súhlasu. Súhlas daný v písomnej podobe je bez vlastnoručného podpisu toho, kto súhlas dáva, neplatný. Za súhlas v písomnej podobe sa považuje aj súhlas podpísaný zaručeným elektronickým podpisom. 

Rozpor bol odstránený. 

 	
AMCHAM 	Povinnosť poskytnutia písomného dokladu o súhlase dotknutých osôb: § 12 ods. 2 
Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, či sa podmienka poskytnúť osobné údaje z informačného systému inej osobe len spolu s písomným dokladom o danom súhlase vzťahuje len na situácie kedy sa pre určitý druh spracúvania vyžaduje písomný súhlas (napr. prenos osobitných kategórií osobných údajov do tretích krajín) alebo aj ak sa na poskytnutie vyžaduje súhlas v akejkoľvek inej forme. Predpokladáme, že nebolo úmyslom vyžadovať poskytnutie písomného dokladu o danom súhlase v prípadoch, keď došlo k poskytnutiu súhlasu inou ako písomnou formou, kde by vypracovanie písomného dokladu o danom súhlase ani nebolo možné alebo praktické, a že povinnosť uvedená v navrhovanom ustanovení § 12 ods. 2 sa vzťahuje len na prípady, kedy sa na spracúvanie dal súhlas v písomnej forme. Pre odstránenie pochybností preto navrhujeme zmeniť znenie § 12 ods. 2 nasledovne: 

„Ak tento zákon vyžaduje písomný súhlas, osobné údaje dotknutej osoby možno poskytnúť z informačného systému inej právnickej osobe, fyzickej osobe, prípadne subjektu v cudzine len spolu s písomným dokladom o danom súhlase; ten, kto osobné údaje takto poskytuje, môže písomný doklad o danom súhlase nahradiť písomným vyhlásením prevádzkovateľa o udelení písomného súhlasu dotknutou osobou, ak prevádzkovateľ vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný.“ 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov- 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie korešponduje s ustanovením § 7 ods. 5 súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Podľa uvedeného ustanovenia, osobné údaje dotknutej osoby možno poskytnúť z informačného systému inej osobe len na základe písomného súhlasu s takýmto poskytnutím, a to za predpokladu, že zákon takýto písomný súhlas vyžaduje. Prevádzkovateľ je oprávnený písomný doklad o danom súhlase nahradiť svojim písomným vyhlásením o udelení súhlasu, ak vie preukázať, že písomný súhlas dotknutej osoby bol daný. 

AMCHAM 	Výnimky z obmedzení pri spracúvaní osobitných kategórií osobných údajov: § 14 
Návrh zákona uvádza vo svojom § 14 výnimky z obmedzení pri spracúvaní osobitných kategórií osobných údajov, pričom medzi ne patrí spracúvanie na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti, spracúvanie v sociálnom poistení, na účely poskytovania sociálnej pomoci a podobne. 

Aj keď sa zdá, že by to mohlo spadať pod oblasť pracovného práva ako je uvedené v § 14 ods. 1 (g), v záujme právnej istoty navrhujeme ako ďalší z bodov výnimiek spracúvania osobitnej kategórie osobných údajov ich využitie na účely plnenia povinností na úseku ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v rámci spracúvania osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaná právna úprava rozlišuje dve kvality osobných údajov, spomedzi ktorých v ustanovení § 13 taxatívne vymedzuje osobné údaje, ktoré sú označované ako osobitné kategórie osobných údajov, tzv. citlivých údajov. Na spracúvanie týchto osobných údajov zákon kladie prísnejšie kritériá. Spracúvať osobné údaje, ktoré sú v § 13 odsek 1 vymenované, sa generálne zakazuje. Ak by však nemohli niektorí prevádzkovatelia spracúvať aj citlivé osobné údaje, nemohli by plniť svoje povinnosti alebo uplatňovať svoje práva. Výnimky zo zákazu sa pripúšťajú v prípadoch, ktoré upravuje ustanovenie § 14 odsek 1 tohto zákona. Podľa § 14 ods. 1 písm. b) zákaz spracúvania osobných údajov, ktorý je ustanovený v spomínanom § 13 ods. 1 neplatí, ak právnym základom pre spracúvanie osobných údajov je osobitný zákon, právne záväzný akt Európskej únie alebo medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná. Povinnosti na úseku ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci, ktoré pripomienkujúci subjekt požaduje doplniť do predmetného ustanovenia § 14 ods. 1, je upravené osobitným zákonom, čo predstavuje výnimku zo zákazu spracúvania. Z tohto dôvodu nie je potrebné zavádzať nové písmeno, nakoľko by sa jednalo o duplicitnú právnu úpravu. 

AMCHAM 	Získavanie osobných údajov: § 15 ods. 7 
Navrhujeme poslednú vetu nahradiť nasledovným: „Vyhotovený záznam možno využiť len na účely podľa prvej vety tohto odseku.“ Obmedzenie len na trestné konanie alebo priestupkové konanie je limitujúce a nevyhovuje praxi (napr. vymáhanie škody v súdnom konaní podľa OSP.) 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom monitorovania priestorov prístupných verejnosti. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 
Navrhované ustanovenie § 15 ods. 7 upravuje možnosť a podmienky monitorovania priestoru prístupného verejnosti, ktorého pojem je zadefinovaný medzi základnými pojmami v zákone. Jednou zo základných podmienok je prevádzkovanie kamerového systému (resp. audio systému) len na účely taxatívne vymedzené v návrhu zákona. Pokiaľ bude dochádzať k vyhotovovaniu záznamu pri monitorovaní priestoru prístupného verejnosti, tento je možné použiť len na účely trestného alebo priestupkového konania, pokiaľ osobitný zákon neustanoví aj iný účel takto vyhotoveného záznamu. 
Otázka, na ktorú pripomienkujúci subjekt v tejto súvislosti poukázal, je z pohľadu ochrany osobných údajov vecou osobitného zákona. Všeobecný zákon o ochrane osobných údajov pre takéto prípady vytvára priestor práve pre potreby osobitnej úpravy (a to vrátane úpravy doby uchovávania takto vyhotoveného záznamu). 

AMCHAM 	Likvidácia osobných údajov: § 17 ods. 7 
Navrhujeme nahradiť „účely trestného konania alebo konania o priestupkoch“ spojením „účely uvedené v § 15 ods. 7“ 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom predmetného ustanovenia v kontexte monitorovania priestorov prístupných priestorov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie upravuje podmienky likvidácie záznamu vyhotoveného pri monitorovaní priestoru prístupného verejnosti. Otázka, na ktorú pripomienkujúci subjekt v tejto súvislosti poukázal, nadväzuje na pripomienku vznesenú k § 15 ods. 7 návrhu zákona. Všeobecný zákon o ochrane osobných údajov aj v tomto prípade vytvára priestor pre potreby osobitnej úpravy, a to aj pokiaľ ide o osobitnú úpravu doby uchovávania vyhotoveného záznamu. 

AMCHAM 	Zodpovednosť za bezpečnosť osobných údajov: § 19 ods. 2 pís. a) 
V časti zákona Bezpečnosť osobných údajov dochádza k zmene § 19 ods. 2 pís. a), keď sa sprísňuje dôvod na prijatie opatrení vo forme Bezpečnostného projektu. Podľa nového návrhu stačí, ak sú spracúvané osobitné kategórie osobných údajov v informačnom systéme, ktorý je prevádzkovaný v počítačovej sieti. 

Navrhovateľ opomína, že väčšie obchodné spoločnosti využívajú na spracúvania údajov rôzne počítačové programy, ktoré sa nachádzajú na intranetoch (s obmedzeným prístupom užívateľov), ktoré síce sú počítačovými sieťami, nie však verejne prístupnými, preto je riziko úniku informácií z nich minimalizované. 

Navrhujeme návrat k pôvodnému zneniu ustanovenia, kde povinnosť vypracovať Bezpečnostný projekt bola stanovená, ak sú v informačnom systéme spracúvané osobitné kategórie osobných údajov a informačný systém je prepojený na verejne prístupnú počítačovú sieť alebo je prevádzkovaný v počítačovej sieti, ktorá je prepojená na verejne prístupnú počítačovú sieť. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov. Navrhuje sa trojstupňový systém v rámci bezpečnosti spracúvania osobných údajov: bezpečnostné opatrenia, bezpečnostná smernica a bezpečnostný projekt, pričom zákon bude určovať podmienky, za ktorých bude prevádzkovateľ povinný ich vypracovať. Podrobnosti ustanoví vykonávací predpis, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 
Vo vzťahu k písmenu a), prevádzkovateľ bude povinný vypracovať bezpečnostný projekt v prípade, ak spracúva osobitné kategórie osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme, ktorý je prepojený s verejne prístupnou počítačovou sieťou. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Zodpovedná osoba: § 23 
Novým návrhom zákona dochádza k výraznému sprísneniu podmienok vzniku funkcie zodpovednej osoby ako aj jej povinností a sankcií za ich porušenie. Zodpovednou osobou po novom môže byť fyzická osoba, ktorá má potvrdenie o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby. Je ťažké posúdiť obsah a rozsah skúšky zodpovednej osoby ako aj to, do akej miery bude získanie potvrdenia finančným bremenom pre prevádzkovateľa, pretože podrobnosti o nich má stanoviť všeobecne záväzný predpis, ktorého návrh ešte nie je k dispozícii. Ide však o navýšenie nákladov pre prevádzkovateľa, keďže potvrdenie je platné 7 rokov, pričom potom je nutné požiadať o vydanie nového povolenia (§ 23 ods. 12). Navrhujeme, aby platnosť potvrdenia o absolvovaní skúšky bola neobmedzená. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Vo vzťahu k namietanej lehote platnosti potvrdenia o absolvovaní skúšky bolo navrhované ustanovenie § 23 ods. 12 upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov spôsobom, že fyzická osoba, ktorá úspešne absolvovala skúšku a nevykonáva funkciu zodpovednej osoby počas doby dlhšej ako dva roky, je povinná opakovane vykonať skúšku. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Zodpovedná osoba: § 23 ods. 2 
Zdá sa nám nezrozumiteľné a nepochopiteľné, prečo sa poverenie zodpovednej osoby má viazať na počet oprávnených osôb a nie na počet zamestnancov; je nejasné, ako sa má toto esenciálne ustanovenie vykladať resp. aplikovať v praxi. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Zmena kategórie zamestnávaných „osôb“, a to zo všetkých zamestnaných osôb u prevádzkovateľa na osoby oprávnené, možno považovať za významnú zmenu. Podľa doterajšej právnej úpravy bol prevádzkovateľ povinný poveriť zodpovednú osobu vždy vtedy, keď zamestnával viac ako päť osôb. Častou otázkou v praxi bolo, koho a kedy treba považovať za zamestnanca na účely tohto zákona a ako postupovať, keď dochádza k častej oscilácii zamestnancov okolo počtu päť. Z tohto dôvodu, predkladateľ pristúpil k navrhovanej zmene, ktorá poskytne potrebnú právnu istotu a zároveň zohľadní aj požiadavku vyplývajúcu z uznesenia vlády Slovenskej republiky zo 6. júla 2011 č. 486 k návrhu politiky vlády SR na zlepšenie podnikateľského prostredia v SR. 

AMCHAM 	Zodpovedná osoba: § 23 ods.10 
Znenie § 23 ods.10 je zmätočné, pretože hoci z predchádzajúcich ustanovení vyplýva, že držiteľ potvrdenia je zodpovedná osoba, ktorou môže byť iba osoba fyzická, tak v písmene a) sa ako náležitosť žiadosti o absolvovanie skúšky vyžaduje uvedenie údajov v rozsahu titul, meno, priezvisko, rodné číslo, dátum narodenia, adresu trvalého pobytu a telefónne číslo, ak ide o fyzickú osobu. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené spôsobom, že žiadosť o absolvovanie skúšky bude obsahovať 
a) údaje o žiadateľovi v rozsahu titul, meno, priezvisko, dátum narodenia, adresu trvalého pobytu, e-mail a telefónne číslo, 
b) náležitosti určené vykonávacím predpisom a 
c) dátum a podpis žiadateľa. 

Rozpor bol odstránený. 

AMCHAM 	Zodpovedná osoba: § 23 ods. 5, 10, 11, 12 
Zavedenie povinnosti absolvovať skúšku priamo na úrade považujeme za absolútne nehospodárne (finančné náklady na skúšku a cestovanie na skúšku) a administratívne náročné, rovnako povinnosť ju po siedmich rokoch opakovať/obnovovať. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie zakotvuje povinnosť vykonať skúšku v oblasti ochrany osobných údajov. Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti všeobecne záväzných právnych predpisov v oblasti ochrany osobných údajov. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. Vo vzťahu k dobe platnosti poverenia zodpovednej osoby, táto bola vyhodnotená v osobitnej pripomienke vznesenej týmto pripomienkujúcim subjektom. 

AMCHAM 	Povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby: § 24 ods. 3 
Zákonodarca vyžaduje, aby prevádzkovateľ v prípade existencie viacerých zodpovedných osôb oznámil úradu poverenie všetkých osôb – čo môže vytvárať neprehľadnosť pri komunikácii s nimi – navrhujeme aby pol prevádzkovateľ povinný oznámiť úradu poverenie iba jednej zo zodpovedných osôb, ktorá bude zodpovedať za komunikáciu s úradom (§ 24 ods.3.). 

Postavenie zodpovednej osoby sa posilňuje, v zásade by mala pôsobiť ako takmer nezávislý orgán dohľadu nad ochranou osobných údajov. Zodpovedná osoba nesie veľkú mieru zodpovednosti, ktorá však môže vyznievať aj ako nekorektné konanie voči vlastnému zamestnávateľovi (prevádzkovateľovi), keďže návrh zákona núti zodpovednú osobu oznamovať úradu porušenia zákonných ustanovení zákona na ochranu osobných údajov zo strany prevádzkovateľa – ide teda o istú formu udávania – navyše porušenie tejto povinnosti zákon v § 66 ods. 7 pís. f) trestá udelením pokuty vo výške od 150 do 3500 eur. Radi by sme upozornili, že vzhľadom na rizikovosť postavenia zodpovednej osoby a mieru jej zodpovednosti je možné, že fyzické osoby nebudú poverenie zodpovednej osoby prijímať a spoločnosti – prevádzkovatelia budú mať reálny problém niekoho do funkcie poveriť. Tento stav bude teda v konečnom dôsledku kontraproduktívny a cieľ predkladateľa – dôsledná ochrana osobných údajov nebude naplnený. Navrhujeme teda návrat k pôvodnej právnej úprave zodpovednej osoby. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený so zámerom zmeny právnej úpravy a zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 23 upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb. Je to žiaduce aj z hľadiska kontroly odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúška podľa tohto zákona. 
Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 
 	
AMCHAM 	Cezhraničný tok osobných údajov: §30 ods. 6 po písmene f)  
Vítame zosúladenie procesu posudzovania cezhraničného prenosu osobných údajov do USA v prípade ak spoločnosť je držiteľom inštitútu Safe Harbour, ako spôsobu zabezpečenia primeranej úrovne ochrany. 

Z dôvodu právnej istoty však navrhujeme doplniť do § 30 ods. 6 po písmene f) poslednú vetu v znení: Prevádzkovateľ alebo sprostredkovateľ so sídlom, miestom podnikania alebo trvalým pobytom v Spojených štátoch amerických, ktorý pristúpil k zásadám bezpečného prístavu 27) sa považuje za územie poskytujúce primeranú úroveň ochrany osobných údajov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa otázky primeranosti úrovne ochrany osobných údajov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

O primeranosti úrovne ochrany osobných údajov rozhoduje Európska komisia, nie Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Prevádzkovateľ sa nemôže pokladať za izolované územie; môže iba prijať postupy, ktoré zaručia primeranosť úrovne ochrany osobných údajov vzhľadom na európsky štandard daný smernicou 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. 
 	
AMCHAM 	Cezhraničný tok osobných údajov: §30 ods. 10 
Navrhujeme doplniť referenciu aj na odsek 5. Hoci rozumieme, že §30 ods. 5 odkazuje na §30 ods.3, ktorý spadá pod výnimky uvedené v § 30 ods. 10, pre vylúčenie pochybností navrhujeme uviesť v §30 ods. 10 aj referenciu na ods. 5. V praxi sú práve údaje zamestnancov spracúvane materskými spoločnosťami na základe štandardných zmluvných doložiek.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa cezhraničného toku osobných údajov do tretích krajín. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Z navrhovaného ustanovenia § 30 je zrejmé, že na prenos osobných údajov podľa odsekov 3, 4 a 6 sa súhlas Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky nevyžaduje. Uvedené sa vzťahuje aj na prenos osobných údajov o osobách v pracovnom vzťahu, kde je prevádzkovateľ obligatórne povinný prijať primerané záruky ochrany súkromia a ochrany osobných údajov v podobe štandardných zmluvných doložiek alebo záväzných vnútropodnikových pravidiel prevádzkovateľa, ktoré budú schválené príslušným dozorným orgánom v oblasti ochrany osobných údajov. 

AMCHAM 	Prenos osobných údajov v rámci členských štátov Európskej únie: §31 ods. 4 
Navrhujeme doplniť a spresniť znenie § 31 o prenose osobných údajov v rámci členských štátov Európskej Únie. Zo znenia § 31 odseku 4 sa javí, že zákon ukladá dodatočné povinnosti pri prenose osobných údajov prevádzkovateľom zo SR prevádzkovateľovi v inom členskom štáte v porovnaní s vnútroštátnym prenosom osobných údajov. Takýto postup je diskriminačný, v rozpore s právom EÚ. Odsek 4 tohto ustanovenia by mal jasne odkázať na skutočnosť, že vyžadovaný písomný súhlas nebude potrebný ak spracovanie osobných údajov spadá pod výnimky špecifikované v § 10 alebo § 14 návrhu zákona. Aj keď tento odsek uvádza možnosť derogácie na základe iných ustanovení návrhu zákona alebo osobitného predpisu, mal by jasne ustanoviť, že súhlas sa bude vyžadovať len v prípadoch, kde dáta nie je možné preniesť bez súhlasu, aby sa predišlo pochybnostiam. 

Preto navrhujeme upraviť tento odsek nasledovne: „Prevádzkovateľ je povinný získať písomný alebo iným hodnoverným spôsobom preukázateľný súhlas dotknutých osôb pred poskytnutím osobných údajov prevádzkovateľovi so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie, ak tento zákon alebo osobitný zákon takýto súhlas vyžaduje.“ 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené aj na základe pripomienok vznesených od viacerých pripomienkujúcich subjektov, takým spôsobom, že prevádzkovateľ bude povinný získať písomný alebo iným hodnoverným spôsobom preukázateľný súhlas dotknutých osôb pred poskytnutím osobných údajov prevádzkovateľovi so sídlom v inom členskom štáte Európskej únie, ak tento zákon alebo osobitný zákon takýto súhlas vyžaduje. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Osobitná registrácia: § 36 písm. a) 
Návrh nového zákona upravuje v §36 podmienky osobitnej registrácie. Znenie písmena a) vyznieva zmätočne, pretože využíva slovné spojenie „požaduje prenos“, ktorého význam však bližšie nešpecifikuje. 

Navrhujeme preto vymeniť formuláciu za nasledovné znenie: 
Osobitná registrácia sa vzťahuje na informačné systémy, v ktorých prevádzkovateľ spracúva 
a) aspoň jeden z osobných údajov uvedených v § 13 ods. 1 a zároveň sa predpokladá alebo uskutočňuje prenos týchto osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov. 

Vzhľadom na to, že štandardné zmluvné doložky, vnútropodnikové pravidlá a pristúpenie k zásadám bezpečného prístavu by malo poskytnúť primeranú úroveň ochrany osobných údajov, navrhujeme tiež doplniť, že osobitná registrácia sa nevyžaduje v prípadoch podľa § 30 ods. 3,5 a 6. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené a spresnené tak, že osobitná registrácia sa vzťahuje na informačné systémy, v ktorých prevádzkovateľ spracúva aspoň jeden z osobných údajov uvedených v § 13 ods. 1 a zároveň sa predpokladá prenos týchto osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaručuje primeranú úroveň ochrany osobných údajov; osobitná registrácia sa nevyžaduje v prípadoch, v ktorých sa nevyžaduje súhlas Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky s cezhraničným tokom. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Prihlásenie na osobitnú registráciu: § 37 ods. 3 
V § 37 ods. 3 sa ustanovuje, že Prílohou k žiadosti podľa odseku 2 sú podklady nevyhnutné na posúdenie, či spracúvaním osobných údajov nevzniká nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb – zákon však nikde neustanovuje obsahové ani formálne detaily a náležitosti o vyššie uvedených podkladoch, čím ustanovenie pôsobí neobsažne. 

Navrhujeme preto, aby v ďalších odsekoch zákonodarca vyššie uvedené detaily presne vyšpecifikoval alebo odsek 3 zrušil. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhované ustanovenie § 37 upravuje náležitosti podania žiadosti pri prihlasovaní informačného systému na osobitnú registráciu. Prílohou žiadosti sú podklady, ktoré sú nevyhnutné na posúdenie či spracúvaním osobných údajov nevznikne nebezpečenstvo porušenia práv a slobôd dotknutých osôb. Vzhľadom na rôznorodosť a špecifiká jednotlivých informačných systémov, ktoré podliehajú povinnosti osobitnej registrácie podľa tohto zákona, nie je technicky možné vymenovať obsah týchto podkladov. U každého prevádzkovateľa je potrebné osobitne posúdiť, a to s ohľadom na podmienky spracúvania osobných údajov, aké podklady bude prevádzkovateľ povinný predložiť. 
V záujme dosiahnutia právnej istoty pre prevádzkovateľov v súvislosti s predmetným ustanovením a znížením administratívnej záťaže v rámci konania o osobitnej registrácii, Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky má v záujme vydať usmernenia, resp. metodické pokyny pre jednotlivé oblasti spracúvania osobných údajov, napr. whistleblowingu, biometrických údajov, cezhraničného toku a pod. 

AMCHAM 	Postup pri osobitnej registrácii § 38 ods. 1 
Návrh zákona nestanovuje lehotu na vydanie potvrdenia o osobitnej registrácii. Rozumieme, že by sa za daných okolností uplatnila lehota podľa §49 zákona 71/1967 Zb., správneho poriadku, v platnom znení. Vzhľadom na to, že úrad by si túto lehotu mohol predĺžiť až na 60 dní, prípadne aj viac, čo by mohlo viesť k neodôvodneným prieťahom v registráciách a brzdeniu podnikateľských aktivít, navrhujeme, aby lehota v akej má úrad vykonať osobitnú registráciu bola stanovenia priamo v zákone v dĺžke najviac 30 dní. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Ustanovenie § 38 upravuje špecifiká v postupe pri osobitnej registrácii informačného systému, pričom subsidiárne sa aplikujú ustanovenia zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok) v znení neskorších predpisov. Nie je v záujme a ani v kompetencii Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky v konaní o osobitnej registrácii lehotu na rozhodnutie bezdôvodne predlžovať. Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako štátny orgán môže konať iba v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. V tejto súvislosti aj Správny poriadok výslovne ustanovuje, že lehotu možno predĺžiť vo zvlášť zložitých prípadoch a ak si to povaha veci vyžaduje. 
 	
AMCHAM 	Oznámenie zmien a odhlásenie z registrácie a osobitnej registrácie: §39 
Paragraf 39 v odsekoch 1 a 2 stanovuje povinnosť prevádzkovateľa písomne oznámiť úradu akékoľvek zmeny resp. skončenie spracúvania osobných údajov. 

Navrhujeme v oboch odsekoch predlženie lehoty na 30 dní z dôvodu zabezpečenia plynulého splnenia povinností prevádzkovateľa, keďže 15 dní považujeme za príliš krátku lehotu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa oznamovania zmien a odhlásenia z registrácie a osobitnej registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Cieľom tohto ustanovenia je upraviť postup pri oznamovaní zmien, ktoré nastanú v priebehu spracúvania osobných údajov v informačnom systéme a postup prevádzkovateľa pri odhlásení informačného systému z registrácie alebo osobitnej registrácie. Na základe aplikačnej praxe je lehota 15 dní, v ktorej je prevádzkovateľ povinný oznámiť zmeny alebo odhlásiť informačný systém z registrácie alebo osobitnej registrácie primerané. Pripomienkujúci subjekt zároveň neuviedol relevantný dôvod, pre ktorý by mala byť táto lehota predĺžená. Rovnaká lehota sa aplikuje aj v prípade oznamovania zmien a odhlásenia informačného systému z registrácie a osobitnej registrácie podľa súčasne platného zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. 
 	
AMCHAM 	Sprístupnenie a zverejnenie stavu registrácie a osobitnej registrácie: §41 ods. 1 
§ 36 ods. 2, na ktorý toto ustanovenie odkazuje, neexistuje. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
AMCHAM 	Sprístupnenie a zverejnenie stavu registrácie a osobitnej registrácie: §41 a Sprístupnenie a zverejnenie evidencie: § 43 
Nesúhlasíme s tým, aby zákon ukladal prevádzkovateľom povinnosť zverejňovať a komukoľvek na žiadosť sprístupňovať údaje z evidencie a registrácie. Sme toho názoru, že uložením takejto povinnosti a jej plnením by mohlo dochádzať k sprístupňovaniu citlivých údajov, čo by mohlo okrem iného ohroziť bezpečnosť informačných systémov. Najväčšie riziko vidíme v povinnosti sprístupňovať komukoľvek informácie o opatreniach prijatých na zabezpečenie ochrany osobných údajov podľa § 19 ods. 1 a 2, pri plnení ktorej vidíme aj nebezpečenstvo možného vyzradenia know-how. Okrem uvedeného by plnenie ustanovení o sprístupňovaní údajov mohlo znamenať pre prevádzkovateľov neprimeranú administratívnu záťaž. 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Povinnosť zverejňovať údaje z evidencie bola vypustená. Čo sa týka sprístupnenia, prevádzkovateľ na žiadosť podľa predmetného ustanovenia nesprístupňuje obsah prijatých bezpečnostným opatrení. V evidencie je prevádzkovateľ povinný viesť len údaj o forme/spôsobe prijatých bezpečnostných opatrení (napr. vo forme bezpečnostného projektu, alebo bezpečnostnej smernice). 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Oprávnenia kontrolovanej osoby: §56 
Navrhujeme doplniť oprávnenie kontrolovanej osoby podávať námietky. Oprávnenia podávať námietky síce vyplývajú z iných ustanovení zákona, napríklad §58 ods. 4, ale v záujme spresnenia by to malo byť uvedené aj v oprávneniach kontrolovanej osoby.  	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo doplnené o právo podať písomné námietky po oboznámení sa s kontrolnými zisteniami. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Rozhodnutie: § 63 ods. 2 písm. f) 
Namiesto slova „vypovedať“ navrhujeme použiť pojem „ukončiť“, aby mal prevádzkovateľ možnosť ukončiť zmluvu aj iným spôsobom ako len výpoveďou (napr. odstúpením, dohodou). 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Znenie návrhu zákona upravené. 	
AMCHAM 	Odvolanie: § 64  
Predkladateľ nového návrhu stanovuje lehoty na podanie odvolania voči rozhodnutiu úrad v konaní o ochrane osobných údajov na 7 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. Ešte prísnejší je v prípade odvolaniu proti predbežnému opatreniu , voči ktorému je možné podať odvolanie v lehote 3 dní odo dňa doručenia rozhodnutia. 

Obe lehoty sú aj pri porovnaní s podobnými konaniami či už podľa správneho poriadku alebo občianskeho súdneho poriadku neprimerane krátke. Požadujeme priblíženie k lehotám uvedeným v spomínaných právnych predpisoch. 

Navrhujeme v § 64 ods. 1 zmeniť formuláciu „do siedmich dní“ na formuláciu „do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia." 

V § 64 ods. 3 navrhujeme zmeniť formuláciu „v lehote 3 dní “ na formuláciu „v lehote 15 dní odo dňa doručenia predbežného opatrenia“. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhované ustanovenie bolo upravené na 15 dní aj na základe pripomienok od iných pripomienkujúcich subjektov . 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Pokuty: § 66 ods. 7 
Možnosť trestania zodpovedných osôb podľa § 66 ods. 7 pís. f) udelením pokuty vo výške od 150 do 3500 eur spôsobuje odmietanie prijatia postavenia zodpovednej osoby zamestnancami. Pokuty, ktoré je možné uložiť prevádzkovateľovi a sprostredkovateľovi považujeme za postačujúci inštitút zabezpečujúci spracúvanie osobných údajov v súlade s právnymi predpismi. 

Ustanovenie § 66 ods. 7 pís. f) odporúčame vypustiť. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa ukladania sankcií za porušenie zákona v kontexte príslušných ustanovení, najmä vo vzťahu k zodpovednej osobe. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Inštitút zodpovednej osoby, ktorá vykonáva dohľad nad ochranou osobných údajov, je súčasťou nášho právneho poriadku od 1. marca 1998 s účinnosťou zákona č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch, ktorý bol zrušený a nahradený od 1. septembra 2002 súčasne platným zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorý taktiež pozná možnosť sankcionovania zodpovednej osoby, ak si táto nesplní oznamovaciu povinnosť voči Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Zavedenie zmien v inštitúte zodpovednej osoby zároveň nevylučuje možnosť jej sankcionovania, a to s poukazom na potrebu jej odbornej spôsobilosti pri zabezpečovaní úloh podľa tohto zákona a potreby poskytovania súčinnosti Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri výkone dozoru. 
 	
AMCHAM 	Zverejnenie porušenia zákona: § 69 ods. 3 
Navrhujeme doplniť, že rovnako ako osobné údaje sa nezverejňujú ani údaje chránené podľa osobitného zákona – t.j. napr. údaje tvoriace predmet bankového tajomstva. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s úpravou týkajúcou sa zverejnenia porušenia zákona. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Navrhuje sa, aby zverejnenie porušenia zákona, ktoré pozná aj súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, bolo spresnené a zaradené medzi sankcie za porušenie zákona. V tejto súvislosti je potrebné upozorniť na „verejný“ charakter rozhodnutí vydávaných nielen správnymi orgánmi. Vo vzťahu k rozhodnutiam Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, tieto sú zároveň sprístupňované v režime zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, podľa ktorého sa vylučuje sprístupnenie údajov uvádzaných pripomienkujúcim subjektom. Zapracovaním vznesenej pripomienky by sa zároveň zasiahlo do vecnej príslušnosti iných osobitných zákonov. 
 	
AMCHAM 	Prechodné ustanovenia: § 76 
Vzhľadom na zásadné zmeny uvedené v návrhu v porovnaní z ustanoveniami platného zákona na ochranu osobných údajov poskytuje predkladateľ prevádzkovateľom aj sprostredkovateľom resp. zodpovedným osobám lehotu na zosúladenie s potenciálne platnou právnou úpravou. Takého ustanovenia má aj platný zákon. 

Predkladateľ však poskytuje vyššie uvedeným osobám na zosúladenie 3 mesiace (na rozdiel od teraz platných 6), čo považujeme vzhľadom na hĺbku a rozsah zmien za krátku lehotu. 

Navrhujeme aby sa vo všetkých odsekoch § 76 zmenila dĺžka lehoty z 3 mesiacov na 6 mesiacov. 
 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok iných pripomienkujúcich subjektov, lehoty boli zosúladené s povinnosťami a došlo aj posunutiu niektorých lehôt. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
AMCHAM 	Prechodné ustanovenia: § 76 ods. 4 
Navrhujeme doplniť a vyjasniť, že účinnosťou zákona sa zrušuje nielen oznámenie o poverení, ale aj samotné poverenie zodpovednej osoby. V tejto súvislosti by sme chceli upozorniť že pravdepodobne budú vznikať prevádzkovateľom komplikácie v súvislosti s plnením § 76 ods. 3. Toto ustanovenie ukladá povinnosť prevádzkovateľovi poučiť oprávnené osoby v súlade so zákonom do troch mesiacov odo dňa účinnosti zákona. Toto poučenie má podľa § 26 ods. 2, písm. d) zabezpečovať zodpovedná osoba. Je však pravdepodobné, že zodpovednú osobu väčšina prevádzkovateľov mať v tomto období nebude, nakoľko poverenia sa zrušia dňom účinnosti. 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Povinnosť poveriť oprávnené osoby patrí prevádzkovateľovi. V prípade, že prevádzkovateľ spĺňa podmienky na poverenie zodpovednej osoby, podľa zákona takéto poučenia oprávnených osôb zabezpečuje táto zodpovedná osoba. Pokiaľ prevádzkovateľ nemá zodpovednú osobu, poverenie oprávnených osôb zabezpečuje on; je však vecou jeho internej organizácie, akým spôsobom takéto poverenie oprávnených osôb zabezpečí. 

Rozpor bol odstránený. 
 	
SIS 	§ 15 
V § 15 ods. 7 prvej vete sa za slovo „účely“ vkladá slovo „ochrany“. 

Odôvodnenie: 
V prípade uvedenej pripomienky ide o precizovanie dotknutého ustanovenia. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	Doplnenie nového článku  
Za čl. II navrhujeme vložiť nový čl. III, ktorý znie: 

„Čl. III 
Zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 638/2005 Z. z., zákona č. 538/2005 Z. z., zákona 255/2006 Z. z., zákona č. 330/2007 Z. z., zákona č. 668/2007 Z. z., zákona č. 291/2009 Z. z., zákona č. 400/2009 Z. z. a zákona č. 192/2011 Z. z. sa dopĺňa takto: 

V § 53 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 

„(2) Na zabezpečenie ochrany objektov a chránených priestorov Slovenskej informačnej služby technickým zabezpečovacím prostriedkom umožňujúcim vyhotovovať obrazový, zvukový alebo obrazovo-zvukový záznam sa nevzťahuje všeobecný predpis o ochrane osobných údajov.“ 
Doterajšie odseky 2 až 6 sa označujú ako odseky 3 až 7.“. 

Doterajšie články III až V sa označujú ako články IV až VI. 

Odôvodnenie: 
Požadovaná zásadná pripomienka priamo vyplýva z požiadavky upravenej v navrhovanom ustanovení § 15 ods. 7, a to z vyžadovania povinnosti zreteľného označenia monitorovaného priestoru prístupného verejnosti. Výnimka z ustanoveného pravidla je prípustná iba v prípade, ak tak ustanovuje osobitný zákon. 
Účelom tohto novelizačného článku je zabezpečiť, aby objekty alebo chránené priestory Slovenskej informačnej služby, ktoré sú utajené a z toho dôvodu aj ich objektová a fyzická bezpečnosť sa uskutočňuje utajeným spôsobom s cieľom, tak ako to Slovenskej informačnej službe ukladá zákon č. 215/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov, nemuseli byť označené piktogramom, symbolom alebo nápisom ak monitorujú verejne prístupný priestor v bezprostrednej blízkosti týchto objektov alebo chránených priestorov. 
 	Z 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhovaný článok bol doplnený. 	
SIS 	§ 33 
V § 33 písm. a) sa vypúšťajú slová „ods. 2“. 

Odôvodnenie: 
Nakoľko je v ustanovení § 33 písm. a) návrhu zákona nesprávne uvedený § 36 ods. 2, pričom § 36 žiadny odsek 2 neobsahuje, navrhujeme znenie predmetného ustanovenia príslušne upraviť. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	§ 53 
V § 53 písmeno f) sa vypúšťajú slová „alebo ich kópie“. 

Odôvodnenie: 
V návrhu zákona sa uvádza, že kontrolný orgán je povinný „odovzdať kontrolovanej osobe jedno vyhotovenie protokolu alebo záznamu o kontrole alebo ich kópie“. Navrhujeme z uvedeného znenia vypustiť možnosť vyhotovovania kópií výsledných materiálov z výkonu kontroly, ktoré by v praxi mohli byť dôvodom na podanie námietky zo strany kontrolovanej osoby (spochybnenie originality dokumentu). 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	§ 56 
§ 56 sa dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 
„f) vyžadovať od prizvanej osoby preukázanie, že je oprávnená zúčastniť sa vykonania kontroly a predloženie preukazu totožnosti,“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava definuje oprávnenie kontrolovanej osoby vyžadovať od prizvanej osoby preukázanie, že je oprávnená vykonať kontrolu a predložiť preukaz totožnosti. Cieľom uvedenej pripomienky je umožniť kontrolovanej osobe preveriť legitimitu účasti prizvanej osoby na vykonávaní kontroly a osvedčiť si jej identitu. Tým sa zabezpečuje vyššia záruka ochrany práv a právom chránených záujmov kontrolovanej osoby. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	§ 57 
V § 57 ods. 1 sa na konci pripája táto veta, ktorá znie: 
„O prizvaní fyzickej osoby na vykonanie kontroly kontrolný orgán bezodkladne písomne upovedomí kontrolovanú osobu.“. 

Odôvodnenie: 
O prizvaní fyzickej osoby sa kontrolovaná osoba môže dozvedieť iba relevantným úkonom zo strany kontrolného orgánu, ktorý by v tomto smere predstavovalo písomné oznámenie o prizvaní fyzickej osoby na vykonanie kontroly. Uvedená pripomienka sa vzťahuje aj na realizáciu oprávnenia kontrolovanej osoby upravenej v § 57 ods. 4 návrhu zákona, nakoľko kontrolovaná osoba môže písomne vzniesť preukázateľné námietky o zaujatosti prizvanej osoby, a to až po riadnom oboznámení sa kontrolovanej osoby s prizvaním fyzickej osoby na vykonanie kontroly. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravujúce prizvanú osobu bolo upravené. 	
SIS 	§ 58 
V § 58 ods. 2 sa za písmeno b) vkladá nové písmeno c), ktoré znie: 
„c) titul, meno a priezvisko prizvanej osoby,“. 

Navrhované písmená c) až k) sa označujú ako písmená d) až l). 

Odôvodnenie: 
V prípadoch odôvodnených osobitnou povahou je dôvodné, aby identifikačné údaje týchto osôb boli riadne uvedené v protokole o vykonaní kontroly, ktorý predstavuje jeden z výsledkov vykonanej kontroly. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie upravujúce náležitosti protokolu bolo upravené.  	
SIS 	§ 58 
V § 58 ods. 2 sa vypúšťa písmeno g). 

Navrhované písmená h) až l) sa označujú ako písmená g) až k). 

Odôvodnenie: 
V protokole o vykonaní kontroly, ktorý je výsledkom kontroly, sa uvádzajú kontrolné zistenia, doložené dokladmi a písomnosťami preukazujúcimi správnosť kontrolných zistení. Kontrolovaná osoba môže podať vyjadrenia ku kontrolným zisteniam až následne, t. j. po oboznámení sa s protokolom o vykonaní kontroly, a to formou podania námietok ku kontrolným zisteniam. Toto oprávnenie je rovnako v súlade s oprávnením kontrolovanej osoby v zmysle § 56 písm. b) navrhovaného zákona, a to počas výkonu kontroly písomne sa vyjadrovať ku kontrolným zisteniam uvedeným v protokole v lehote určenej kontrolným orgánom. Na základe uvedeného, navrhujeme predmetné ustanovenie písm. g) vypustiť. 
 	O 	N 	Zo vznesenej pripomienky nie je zrejmé, čo pripomienkujúci subjekt navrhuje. Ustanovenie § 58 ods. 2 upravuje náležitosti protokolu, pričom podľa písm. g) súčasťou protokolu je aj titul, meno, priezvisko a funkcia alebo pracovné zaradenie kontrolného orgánu, ktorý kontrolu vykonal. Z odôvodnenia však nie je zrejmé, prečo práve túto náležitosť pripomienkujúci subjekt žiada vypustiť.  	
SIS 	§ 58 
V § 58 ods. 2 písmeno i) znie: 
„i) pečiatku, vlastnoručné podpisy kontrolného orgánu, zodpovedných zamestnancov kontrolovanej osoby, ktorí boli s obsahom protokolu oboznámení a prizvanej osoby,“. 

Odôvodnenie: 
Podstata predmetnej pripomienky súvisí s predchádzajúcimi pripomienkami k § 58. Nakoľko protokol o vykonaní kontroly je úradnou písomnosťou, je za účelom preukázania a potvrdenia údajov v nej zaznamenaných prizvanou osobou nevyhnutné, aby v tomto prípade protokol o vykonaní kontroly podpísala uvedená osoba. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	§ 58 ods. 2 písm. j) 
V predmetnom ustanovení návrhu zákona sa uvádza, že jednou z náležitostí protokolu je určenie lehoty na podanie námietok ku kontrolným zisteniam. Súčasne však § 58 ods. 4 ustanovuje, že kontrolovaná osoba je po oboznámení sa s kontrolnými zisteniami uvádzanými v protokole oprávnená podať písomné námietky v lehote siedmich dní odo dňa podpísania protokolu. Vzhľadom na uvedený nesúlad navrhujeme zjednotiť stanovenie lehôt na podanie námietok ku kontrolným zisteniam. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SIS 	§ 58 ods. 5 
Navrhujeme, aby vypracovanie dodatku k protokolu o vykonaní kontroly bolo realizované len v tých prípadoch, kedy kontrolný orgán uzná námietky podané kontrolovanou osobou ku kontrolným zisteniam. V prípade neuznania námietky je postačujúce, ak kontrolný orgán postupuje v zmysle § 58 ods. 6, t. j. písomne informuje kontrolovanú osobu o výsledku námietok v určenej lehote. 	O 	N 	Podľa navrhovanej úpravy, výsledky kontroly, ktoré sú zaznamenané v protokole, sú podkladom na začatie konania o ochrane osobných údajov z vlastnej iniciatívy úradu. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné, aby v prípade podania námietok proti kontrolným zisteniam uvedeným v protokole bol vypracovaný dodatok, a to aj v prípade, že námietky boli neopodstatnené. Riadne zaevidovanie prijatých námietok, vysporiadanie sa s nimi a zaprotokolovanie výsledku ich preskúmania, je z hľadiska právnej istoty, oblasti, ktorej sa výkon kontroly dotýka, namieste.  	
SIS 	§ 58 ods. 8 
V predmetnom ustanovení návrhu zákona je na konci prvej vety nesprávne uvedený odkaz na odsek 6, miesto odseku 7. Navrhujeme znenie predmetného ustanovenia príslušne upraviť. 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
SOCP 	K § 26 ods. 2 
Podľa § 26 ods. 2 návrhu zodpovedná osoba je povinná preukázať rozsah získaných odborných vedomostí odborným školením. Vzhľadom na to, že v zmysle § 23 ods. 5 návrhu jednou z predpokladov poverenia zodpovednej osoby je absolvovanie odbornej skúšky, ktoré sa preukazuje potvrdením úradu, preukazovanie odborných vedomostí podľa § 26 ods. 2 písm. a) považujeme za nadbytočné; navyše návrh neupravuje ani spôsob a formu preukázania tejto skutočnosti.  	O 	A 	Pripomienka zapracovaná. Navrhované ustanovenie bolo upravené. 	
CJS 	§ 13 
N á v r h : 
Zahrnúť do posudzovania úradu aj produkty firiem, ktoré v rámci svojho programu využívajú biometrické údaje s tým, že predmetné produkty môžu ponúkať len na základe povolenia úradu. 
O d ô v o d n e n i e : 
V súvislosti s rýchlym technologickým vývojom, sú na trhu ponúkané zo strany fieriem produkty využívajúce biometrické údaje (napr. odtlačok prsta), pričom dané programy sú nastavené tak, že v reále fyzická osoba nie je identifikovaná ako konkrétna osoba, ale je len verifikovaná ako osoba patriaca do určitej skupiny osôb. Prevádzkovatelia majú možnosť tento produkt prijať len na základe tvrdenia danej firmy, že za predpokladu splnenia určitých princípov, sa nespracováva biometrický údaj konkrétnej fyzickej osoby. 
Vzhľadom k tomu, že dané produkty sú predmetom obchodného tajomstva, prevádzkovateľ, ktorý má záujem tento produkt používať, nemá možnosť posúdiť, či predmetný program je tak spoľahlivý, že pri jeho používaní "neskľzne" do identifikácie konkrétnej fyzickej osoby. 
Na druhej strane môže ísť skutočne o používanie biometrického údaju (odtlačku prsta), ktorý nespadá pod zákon o ochrane osobných údajov, ale tým, že ponúkaný program nepozná ani nemôže poznať (obchodné tajomstvo), nemá možnosť to náležitým spôsobom odprezentovať úradu v postavení prevádzkovateľa. Túto možnosť má len príslušná firma. 
Prevádzkovateľ podľa navrhovaného znenia je posudzovaný len z hľadiska " primeranosti, nevyhnutnosti a právneho základu spracúvania biometrických údajov", pričom v skutočnosti, tak, ako je vyššie uvedené, nemusí ísť o spracúvanie biometrických údajov v zmysle zákona na ochranu osobných údajov (t.j. nepôjde o identifikáciu ale o verifikáciu). 
Z uvedeného dôvodu, v záujme ochrany prevádzkovateľov ako aj v záujme "čistoty" ponuky spomínaných produktov, by mali byť takéto programy ponúkané len na základe povolenia Úradu na ochranu osobných údajov, ktoré obdrží príslušná firma na základe svojej žiadosti a popisu programu. 
 	O 	N 	Návrh zákona zohľadňuje aj technologický vývoj, ktorý výrazným spôsobom ovplyvnil spracúvanie osobných údajov, a to najmä pokiaľ ide spracúvanie biometrických údajov. Návrh zákona nanovo upravuje podmienky spracúvania biometrických údajov, pričom tieto vychádzajú zo stanoviska č. 3 Pracovnej skupiny pre ochranu osobných údajov zriadenej podľa článku 29 smernice 95/46/ES o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov, ktoré táto pracovná skupina prijala v roku 2012 k spracúvaniu biometrických údajov s ohľadom na vývoj biometrických technológií. 
Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorný orgán nad ochranou osobných údajov v tomto smere posudzuje nevyhnutnosť, primeranosť a právny základ spracúvania biometrických údajov. Schválenie technického zariadenia, ktoré umožňuje spracúvanie biometrických údajov by ešte neznamenalo vyjadrenie súhlasu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky na jeho automatické používanie u každého prevádzkovateľa, ktorý na základe vlastného uváženia sa rozhodne si ho zaobstarať. Aj pri spracúvaní biometrických údajov je prevádzkovateľ totiž povinný dodržiavať základné zásady a povinnosti pri spracúvaní osobných údajov, najmä povinnosť zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. Využitie biometrického systému môže byť z hľadiska podmienok spracúvania osobných údajov u jedného prevádzkovateľa opodstatnené, pričom ďalší prevádzkovateľ už nemusí spĺňať hmotnoprávne podmienky upravené zákonom na využitie takéhoto rovnakého zariadenia. 
 	
CJS 	Čl. I, § 40 
N á v r h : 
Vypustiť ustanovenie o zavedení správneho poplatku za registráciu. Odôvodňovanie tejto skutočnosti tým, že prevádzkovatelia sa budú dôslednejšie zaoberať spracúvaním osobných údajov, bude mať skôr opačný efekt. 
 	O 	N 	Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri posudzovaní žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

CJS 	Čl. I, § 76 
N á v r h : 
V nadväznosti na pripomienku k § 13, navrhujeme dať do prechodných ustanovení lehotu na povinnosť osôb ponúkajúcich produkty, v ktorých sú využívané biometrické údaje, aby požiadali úrad o povolenie s používaním biometrických údajov v rámci týchto produktov. 
 	O 	N 	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorný orgán nad ochranou osobných údajov posudzuje nevyhnutnosť, primeranosť a právny základ spracúvania biometrických údajov. Schválenie technického zariadenia, ktoré umožňuje spracúvanie biometrických údajov by ešte neznamenalo vyjadrenie súhlasu Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky na jeho automatické používanie u každého prevádzkovateľa, ktorý na základe vlastného uváženia sa rozhodne si ho zaobstarať. Aj pri spracúvaní biometrických je prevádzkovateľ totiž povinný dodržiavať základné zásady a povinnosti pri spracúvaní osobných údajov, najmä povinnosť zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie. Využitie biometrického systému môže byť z hľadiska podmienok spracúvania osobných údajov u jedného prevádzkovateľa opodstatnené, pričom ďalší prevádzkovateľ už nemusí spĺňať hmotnoprávne podmienky upravené zákonom na využitie rovnakého zariadenia. 
Z uvedeného dôvodu je v tomto kontexte bezpredmetné zavádzať v rámci prechodných ustanovení nový odsek, ktorý by zohľadňoval schvaľovaciu povinnosť technických zariadení na spracúvanie biometrických údajov na Úrade na ochrane osobných údajov Slovenskej republiky. 

ZMOS 	 
Vec: Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

A. Všeobecne k návrhu: 

1. Žiadame dopracovať doložku vybraných vplyvov. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona musí v zmysle Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky obsahovať doložku vybraných vplyvov. Doložka vplyvov na rozpočet verejnej správy neobsahuje predpokladaný dopad na rozpočty územnej samosprávy. Územná samospráva už v súčasnosti nakladá v zmysle zákona osobnými údajmi a v zákonom stanovených prípadoch, bude musieť požiadať o registráciu informačného systému, s čím predkladateľ spája úhradu správnych poplatkov. Ďalšími predvídateľnými výdavkami územnej samosprávy sú výdavky na vykonanie skúšky zodpovednej osoby a náklady na vypracovanie a aktualizáciu bezpečnostného projektu. Z dôvodu konsolidácie verejných rozpočtov žiadame predkladateľa patrične odôvodniť, každý druh výdavku, ktorý má plynúť z rozpočtu územnej samosprávy, ako aj vysporiadanie sa s otázkou primeranosti a proporcionality k požadovanému účelu. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

B. K jednotlivým častiam: 

1. K čl. I § 4 ods. 11 
Navrhujeme, aby predkladateľ do vymedzenia niektorých pojmov zahrnul aj negatívne definície, z dôvodu právnej istoty. Teda najmä aby bolo pre aplikačnú prax jasné, čo nie je osobným údajom, najmä vo vzťahu k povinnosti štátu vymedzenej v antidiskriminačnej legislatíve, predovšetkým v § 2 ods. 3 zákona č. 365/2004 Z.z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon). V aplikačnej praxi sa pri aplikácií dvoch právnych aktov, ktoré neobsahujú vzájomnú previazanosť, no ich aplikácia je nevyhnutná vytvárajú určité ustálené, nie vždy správne aplikačné mantinely. Tieto následne v praxi bránia plneniu úloh štátu voči občanom a obyvateľom. Je preto žiaduce, aby predkladateľ z vlastnej aplikačnej praxe vymedzil okruhy pojmov a ich tak pozitívne ako aj negatívne vymedzenie zahrnul v texte právneho predpisu. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

2. K čl. I § 4 ods. 11 
Navrhujeme v písmene k) na konci bodku nahradiť čiarkou a vložiť na konci nové písmeno k) v znení: 

„k) konaním v záujme dotknutej osoby konanie orgánu verejnej správy alebo konanie viacerých orgánov verejnej správy v rámci súčinnosti smerujúce k priznaniu nároku na peňažné alebo vecné plnenie alebo nadobudnutiu práva v prospech dotknutej osoby.“ 

Z dôvodu ďalších nami navrhovaných legislatívnych zmien je potrebné vymedziť konanie v záujme dotknutej osoby ako konanie jedného, resp. viacerých orgánov verejnej správy spočívajúce v poskytnutí súčinnosti a nevyhnutných osobných údajov o osobe. Dôvodom navrhovania tejto zmeny sú skúsenosti územnej samosprávy pri realizácií viacerých opatrení, predovšetkým na úrovni programov v oblasti sociálnej inklúzie. Najilustratívnejším príkladom nefunkčnosti doterajšej právnej úpravy pri priznávaní nárokov a práv je realizácia projektu Potravinovej pomoci, ktorá si vyžadovala na strane občana: žiadosť o potvrdenie stavu hmotnej núdze, ktorý vydával príslušný úrad práce, sociálnych vecí a rodiny. Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny neposkytol zároveň údaj obci, resp. charitatívnej organizácii, ktorá realizovala distribúciu. Občan si svoj nárok musel na základe potvrdenia uplatniť na obci, ktorá oznamovala charitatívnej organizácii počet uplatnených nárokov. I keď si uvedomujeme, že postup nemusel byť aplikovaný, ak by žiadosť obsahovala poučenie a súhlas dotknutej osoby s poskytnutím údajov obci a charitatívnej organizácii, považujeme za potrebné vytvoriť právne regulovaný priestor pre obdobné prípady, kde je v záujme občana aby údaje, ktoré je potrebné pre splnenie podmienok nároku alebo priznanie práva si orgány verejnej správy poskytli a ponúkli občanovi nárok alebo právo. 
Takéto doplnenie návrhu zákona je možné považovať za vyváženie ustanovenia § 4 ods. 11 písm. k) a zároveň pozitívne vymedzenie v porovnaní s §6 ods. 4 druhá veta. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajná. 

3. K čl. I § 15 ods. 3 

V § 15 ods. 3 prvej vete navrhujeme bodku na konci nahradiť čiarkou a vložiť za ňu slová: 

„alebo ak prevádzkovateľ spracúva osobné údaje podľa § 10 ods. 1 a 2.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa návrhu zákona nemá prevádzkovateľ, ktorý získal osobné údaje sprostredkovane (nie priamo od dotknutej osoby) povinnosť poskytnúť dotknutej osobe informácie podľa 15 ods. 2 v prípade, že osobné údaje spracúva podľa § 10 ods. 1 a 2. Preto navrhujeme, aby bol od povinnosti oznamovania údajov podľa § 15 ods. 1 oslobodený aj prevádzkovateľ, ktorý získava osobné údaje priamo od dotknutej osoby a spracúva ich podľa § 10 ods. 1 a 2. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

4. K čl. I § 15 ods. 6 

V § 15 ods. 6 navrhujeme vypustiť slovo „písomne“. 

Odôvodnenie: 
Povinnosť obstarania písomného súhlasu dotknutej osoby so získaním osobných údajov kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácii považujeme za zbytočnú administratívnu záťaž spomaľujúcu proces vybavovania úradných záležitostí v obciach a mestách. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

5. K čl. I § 17 ods. 7 

V § 17 ods. 7 navrhujeme nahradiť slovné spojenie „v lehote 15 dní“ slovným spojením „v lehote 60 dní“. 

Odôvodnenie: 
Pätnásť dňovú lehotu na uchovanie záznamu podľa § 15 ods. 7 považujeme za nedostatočnú z hľadiska možného využitia záznamu pri konaní o priestupkoch patriacich do pôsobnosti obce. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

6. K čl. I § 19 ods. 2 
V § 19 ods. 2 písm. a) žiadame bližšie špecifikovať osobitnú kategóriu osobných údajov podľa § 13 v informačnom systéme. 

Odôvodnenie: 
Každý orgán verejnej správy by v zmysle § 2 ods. 3 zákona č. 365/2004 Z.z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) mal prijímať nie len pasívne, ale aj aktívne opatrenia zamedzujúce diskriminácií. Tie je možné prijímať a ich efektívnosť merať len za predpokladu monitorovania dopadov na osoby s charakteristikami spadajúcimi pod rozsah definície osobitných kategórií osobných údajov. Bezpečnostný projekt, ak nebudú úrovne ochrany diferencované podľa stupňa opodstatnenosti a bezpečnostných rizík, bude neprimerane vysoká finančná záťaž pre obce. Predložený návrh splnomocňuje Úrad na ochranu osobných údajov na vydanie všeobecne záväzného právneho predpisu, ktorý ustanoví podrobnosti o vypracovaní bezpečnostného projektu. Vzhľadom k požiadavke ustanovenia § 20 ods. 2 vypracovať bezpečnostný projekt v súlade so základnými pravidlami bezpečnosti informačného systému vydanými bezpečnostnými štandardmi, právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná možno dôvodne očakávať, že bezpečnostný projekt bude tak administratívne, technicky a odborne náročný, že nebudú mať mestá a obce inú možnosť ako nechať si vypracovať bezpečnostný projekt u osobitného subjektu na objednávku. Vzhľadom k skutočnosti, že predkladateľ v dôvodovej správe neodôvodnil navrhované sprísnenie podmienok spracúvania údajov a nepredložil finančný dopad navrhovaného opatrenia na rozpočty miest a obcí s navrhovaným znením § 19 ods. 2 nesúhlasíme. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

7. K čl. I § 23 ods. 5 

V § 23 ods. 5 navrhujeme vypustiť slová: „potvrdenie úradu o absolvovaní skúšky zodpovednej osoby“ 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

8. K čl. I § 23 ods. 8, písm. e) 

V § 23 navrhujeme odsek 8 navrhujeme vypustiť písm. e). 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

9. K čl. I § 23 ods. 9 

V § 23 navrhujeme vypustiť odsek 9. 

Odôvodnenie: 
Prevádzkovateľ realizuje dohľad nad dodržiavaním osobných údajov prostredníctvom zodpovednej osoby, ktorá je odborne spôsobilá, preto je záznam o poučení takejto osoby ako príloha poverenia nadbytočný. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

10. K čl. I § 23 ods. 10, 11, 12 a 14 

V § 23 navrhujeme vypustiť odsek 10, 11, 12 a 14. 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

11. K čl. I § 24 ods. 2, písm. e) 

V § 24 ods. 2 navrhujeme vypustiť písmeno e). 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

12. K čl. I § 24 ods. 3 

Navrhujeme nasledovné znenie § 24 ods. 3: 

„(3) Ak prevádzkovateľ výkonom dohľadu nad ochranou osobných údajov súčasne poveril viac zodpovedných osôb, je povinný podľa odseku 2 oznámiť úradu poverenie jednej zodpovednej osoby, s ktorou bude úrad komunikovať.“ 

Odôvodnenie: 
Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je administratívne náročné, navyše môže spôsobiť v komunikačnom kanále medzi prevádzkovateľom a Úradom na ochranu osobných údajov zmätočnosť. Máme zato, že je efektívnejšie nahlásiť úradu jednu zodpovednú osobu majúcu na starosti komunikáciu s úradom. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

13. K čl. I § 25 ods. 2, písm. d) 

V § 24 ods. 2 navrhujeme vypustiť písmeno d). 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

14. K čl. I § 33 

Navrhujeme, aby sa v § 33 bodka na konci nahradila čiarkou a doplnilo sa písm. e), ktoré znie: 

„e) obsahujú osobné údaje fyzických osôb spracúvané na účely plnenia predzmluvných vzťahov alebo uplatňovania práv a povinností vyplývajúcich pre prevádzkovateľa z existujúceho alebo ukončeného pracovnoprávneho vzťahu, služobného pomeru, štátnozamestnaneckého pomeru alebo členského pomeru s týmito fyzickými osobami vrátane osobných údajov ich blízkych osôb.“ 

Odôvodnenie: 
Trváme na tom, aby sa povinnosť registrácie aj naďalej nevzťahovala na informačné systémy obsahujúce osobné údaje fyzických osôb spracúvané na vyššie citované účely. Zavedenie povinnosti registrovať i tieto informačné systémy by pre obce a mestá znamenalo ďalšiu finančne a administratívne neúnosnú záťaž nemajúcu reálny vplyv na kvalitu poskytnutého práva na ochranu osobných údajov. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

15. K čl. I § 34 ods. 1, písm. d) 

V § 34 ods. 1 navrhujeme vypustiť písm. d). 

Odôvodnenie: 
Počet oprávnených osôb prevádzkovateľa sa v priebehu času mení. Splnenie povinnosti, ktorá prevádzkovateľovi vyplýva z § 39 ods. 1, t.j. do 15 dní oznámiť Úradu na ochranu osobných údajov akékoľvek zmeny údajov, prihlásených na registráciu alebo osobitnú registráciu by si vyžadovalo častú aktualizáciu registrácie, prípadne evidencie predstavujúcu ďalšiu byrokratickú záťaž. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

16. K čl. I § 40 

Odmietame zavedenie správnych poplatkov za registráciu, osobitnú registráciu a zmenu registrovaných údajov. 

Odôvodnenie: 
Považujeme zavedenie správnych poplatkov vzťahujúcich sa aj na subjekty verejnej správy, pri ktorých sa priamo predpokladá získavanie a spracúvanie osobných údajov za neodôvodnené. ZMOS dlhodobo kritizuje vyberanie poplatkov štátom, za úkony, ktoré predpisuje orgánom verejnej správy prostredníctvom legislatívy štát. Poplatky, ktorých výška v porovnaní s administratívnymi nákladmi na ich poskytnutie, výber, správu, evidenciu, zúčtovanie, ect. považujeme za neodôvodnenú administratívnu záťaž. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

17. K čl. I § 43 

V § 43 navrhujeme za odsek 2 vložiť nový odsek 3, ktorý znie: 

„(3) Povinnosť podľa odseku 2 sa nevzťahuje na prevádzkovateľa, ktorý spracúva osobné údaje podľa § 10 ods. 1 a 2.“ 

Odôvodnenie: 
Povinnosť prevádzkovateľa spracúvajúceho osobné údaje podľa § 10 ods. 1 a 2 zverejňovať prostredníctvom svojho webového sídla, ak ho má zriadené údaje z evidencie v predkladateľom navrhnutom rozsahu považujeme za nevykonateľnú administratívnu záťaž. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

19. K čl. I § 45 ods. 1 písm. o) 

V § 45 ods. 1 navrhujeme vypustiť písmeno o). 

Odôvodnenie: 
Za výkon dohľadu nad ochranou osobných údajov spracúvaných v informačnom systéme zodpovedá prevádzkovateľ. Malo by byť preto v plnej kompetencii prevádzkovateľa rozhodnúť o voľbe osoby poverenej dohľadom nad ochranou osobných údajov, ako aj o spôsobe zabezpečenia, udržiavania, ale i rozvoja odbornosti takejto osoby garantujúcej, že práva a slobody dotknutých osôb budú pri spracúvaní ich osobných údajov rešpektované v rozsahu zákona. Zavedenie povinnosti zodpovednej osoby vykonať skúšku považujeme v čase konsolidácie verejných financií za neprimeranú administratívnu bariéru kladúcu zvýšené finančné náklady miest a obcí, s ktorou nemožno súhlasiť. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

20. K čl. I § 66 
Navrhujeme predkladateľovi zvážiť vzťah medzi výškou pokuty a možnými odchylnými výkladmi navrhovaného zákona v praxi. 

Odôvodnenie: 
dlhodobejšie sledujeme v praxi niektorých orgánov verejnej správy, že čím viac výkladov obsahu právnych predpisov norma umožňuje, tým vyššie sú sadzby pokút za nedodržanie právneho predpisu. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za obyčajnú. 

21. K čl. I § 76 ods. 1 

V § 76 ods. 1 sa slová „do troch mesiacov“ nahrádzajú slovami „do jedného roka“. 

Odôvodnenie: 
Lehota troch mesiacov na uvedenie súladu fungujúcich informačných systémov s návrhom zákona je neprimerane krátka. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

22. K čl. I § 76 ods. 4 

V § 76 navrhujeme vypustiť odsek 4. 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru ide o šikanózne opatrenie, kde sa neakceptuje doterajší právny stav a vyžaduje sa od adresátov právneho predpisu úkon, ktorý nie je opodstatnený. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

23. K čl. I § 76 ods. 5 

V § 76 navrhujeme vypustiť ods. 5. 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru ide o šikanózne opatrenie, kde sa neakceptuje doterajší právny stav a vyžaduje sa od adresátov právneho predpisu úkon, ktorý nie je opodstatnený. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

24. K čl. II 

Navrhujeme vypustiť článok II. 

Odôvodnenie: 
Zavedenie správnych poplatkov voči orgánom územnej samosprávy považujeme v období konsolidačných snáh a požiadaviek za neodôvodnené. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú. 

25. K čl. V 

V čl. V navrhujeme slová „1.januára 2013“ nahradiť slovami „1.januára 2014“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme dlhšiu legisvakačnú lehotu vzhľadom náročnosť prípravy praxe pre aplikáciu zákona. 
Túto pripomienku považuje ZMOS za zásadnú 
 	Z 	ČA 	1. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Pripomienka akceptovaná. Doložka vplyvov bola dopracovaná. 

Rozpor bol odstránený. 

2. 
Návrh zákona o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov predkladateľ pripravil a upravil v súlade s legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky. Na účely tohto zákona zaviedol pojmy, s ktorými ďalej pracuje pri stanovení práv, povinností a zodpovednosti za spracúvanie osobných údajov. 

Navrhovaný materiál, rovnako ako súčasne platný zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov je všeobecným zákonom o ochrane osobných údajov, ktorý okrem iného ustanovuje aj práva, povinnosti a zodpovednosť pri spracúvaní osobných údajov, vrátane požiadaviek na obsahové náležitosti osobitných zákonov. Len osobitný zákon s týmito obsahovými náležitosťami možno považovať za zákonný a spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov. 

Čo sa týka pojmu osobný údaj, nie je možné presne taxatívne vymedziť, aký údaj je alebo nie je možné považovať za osobný údaj. Z toho dôvodu zákon neupravuje konkrétny zoznam údajov, ktoré sú považované za osobné údaje. Poskytuje tzv. demonštratívny výpočet charakteristík určujúcich fyzickú osobu. Uvedená definícia osobných údajov nevyžaduje, aby išlo o konkrétnu identitu fyzickej osoby, ale postačuje, aby za splnenia daných podmienok bola osoba určiteľná. Z vecnej stránky sa pojem osobných údajov vzťahuje na také údaje, ktoré sa týkajú identifikovanej alebo identifikovateľnej fyzickej osoby, t.j. určenej alebo určiteľnej, či už priamo alebo nepriamo. Z pohľadu ochrany osobných údajov sa „určiteľnosťou“ rozumie taký stav, keď na základe jedného alebo viacerých údajov možno osobu identifikovať. Identifikácia sa teda realizuje prostredníctvom konkrétnych charakteristických znakov, t.j. „identifikátorov“, ktoré možno priradiť ku konkrétnej fyzickej osobe. Miera, do akej sú určité identifikátory dostačujúce pre dosiahnutie identifikácie konkrétnej fyzickej osoby závisí od komplexného posúdenia dostupných údajov v ich vzájomnej súvislosti a zároveň aj situácie ako celku. Preto v závislosti od viacerých faktorov, ktorými sú najmä kvalita, kvantita a druh údajov sa v určitom momente, ktorý nemožno presne stanoviť, konvertuje určiteľnosť do určenia osoby. Fyzickú osobu považujeme za určenú, keď na základe dostupných údajov je jednoznačne identifikovaná a odlíšená od ostaných osôb v danom informačnom systéme. 

Otázka prípadného vysvetlenia jednotlivých pojmov v konkrétnych situáciách a prípadoch je skôr vecou výkladu v rámci metodických pokynov a usmernení, ktoré bude Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky podľa navrhovanej úpravy vydávať. 

3. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s obsahom a významom uvedeného ustanovenia v praxi. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Dôvodom navrhovanej úpravy je výslovná požiadavka Európskej komisie na presné prebratie čl. 11 smernice 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov. Akceptovaním predmetnej pripomienky by sa predkladateľ dostal do rozporu s uvedenou smernicou. 

4. 
Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“. Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. 
Z hľadiska obsahu a charakteru predmetného ustanovenia, ktoré sa dotýka kopírovania, skenovania alebo iného zaznamenávania úradných dokladov je žiaduce práve takýmto úkonom venovať vyššiu pozornosť a to práve z dôvodu, že úprava súvisí s úradnými dokladmi. Bez písomného súhlasu by v praxi došlo k zneužívaniu predmetného ustanovenia a prevádzkovatelia by získavali osobné údaje kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov, pritom by to nebolo ani nevyhnutné na dosiahnutie účelu daného spracúvania. Zapracovaním uvedenej pripomienky by došlo k zníženiu úrovne ochrany osobných údajov. 

5. 
Predkladateľ už v samotnom návrhu predĺžil lehotu, v ktorej je potrebné vyhotovený záznam zlikvidovať, a to na 15 dní (oproti 7 dňom podľa súčasne platnej právnej úprave). Predlžovať lehotu na 60 dní sa javí byť neprimerane veľa, a to s ohľadom na všeobecnú úpravu zákona o ochrane osobných údajov. V prípade potreby dlhšej lehoty, je potrebné túto určiť v osobitnom zákone. 

6. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. 

Predmetné ustanovenie bolo upravené aj na základe pripomienok ďalších pripomienkujúcich subjektov. Zákon zohľadnení tri prípady, a to v závislosti od spracúvania osobitnej kategórie osobných údajov a rizík ich spracúvania. Podrobnosti budú vyšpecifikované vo vykonávacom predpise, ktorý vydá Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Rozpor bol odstránený. 

7., 8., 10., 11., 12., 13. a 19. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republike. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom zavedenia zmien v inštitúte zodpovednej osoby. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky, podľa ktorej „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zasahovaním do súkromného a rodinného života.“ a „Každý má právo na ochranu pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o svojej osobe.“ Uvedené ústavné práva boli v podmienkach Slovenskej republiky zakotvené do zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, ktorého účelom je chrániť práva každého, o kom sa osobné údaje spracúvajú. Z hľadiska doterajšej aplikačnej praxe a uplatňovania inštitútu zodpovednej osoby v praxi sa vyžaduje zvýšenie odbornosti zodpovednej osoby v oblasti ochrany osobných údajov, pokiaľ sa má zaručiť jej význam a plnohodnotné uplatňovanie. Návrh zákona v rámci podmienok na poverenie zodpovednej osoby preto zavádza aj potrebu vykonania bezplatnej skúšky zodpovednej osoby zo znalosti zákona. Táto požiadavka sa s ohľadom na doterajšiu prax javí ako nevyhnutná. Navrhovateľ predpokladá, že aj takýmto postupom sa prispeje k zvýšeniu povedomia v oblasti ochrany osobných údajov, čím sa zabezpečí obozretnejší a dôslednejší prístup pri plnení povinností podľa tohto zákona a v konečnom dôsledku aj Ústavou Slovenskej republiky garantované právo na ochranu súkromia a osobných údajov. Plnohodnotný dohľad možno vykonávať len vtedy, ak má zodpovedná osoba komplexný prehľad o podmienkach spracúvania osobných údajov v intenciách zákonných ustanovení. 

Navrhované ustanovenie § 23 upravuje povinnosti prevádzkovateľa pri poverení zodpovednej osoby, medzi ktoré podľa ods. 3 patrí potreba nahlásenia poverenia zodpovednej osoby úradu v zákonom stanovenej lehote a spôsobom v ňom uvedeným. Nahlasovanie všetkých zodpovedných osôb je žiaduce z hľadiska potreby zastupiteľnosti v rámci komunikácie s Úradom na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky ako dozorným orgánom, ak prevádzkovateľ má poverených viacero zodpovedných osôb, ako aj kontrola odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby zo strany Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky, či takouto zodpovednou osobou je osoba, ktorá vykonala skúšku podľa tohto zákona. 

Návrat k súčasne platnej úprave inštitútu zodpovednej osoby by predstavoval krok späť v rámci aplikačnej praxe, zabezpečenia spracúvania osobných údajov v súlade so zákonom a v neposlednom rade pozdvihnutia úrovne v oblasti ochrany osobných údajov. 

9. 
Navrhované ustanovenie celkovo upravuje podmienky poverenia zodpovednej osoby, vrátane požiadaviek, ktoré musí fyzická osoba spĺňať na to, aby mohla vykonávať funkciu zodpovednej osoby. Zodpovedná osoba má postavenie oprávnenej osoby, tzn., osoby, ktorá prichádza do styku s osobnými údajmi u prevádzkovateľa a vykonáva prevádzkovateľom uložené spracovateľské operácie s osobnými údajmi v súlade s týmto zákonom. Predtým, ako takáto osoba príde do styku s osobnými údajmi a začne si plniť svoje úlohy v rámci spracúvania v informačnom systéme prevádzkovateľa je potrebné, aby bola poučená o svojich právach, povinnostiach a zodpovednosti za ich porušenie, a to ešte pred uskutočnením prvej spracovateľskej operácie s osobnými údajmi. Poučenie okrem iného obsahuje aj rozsah spomínaných oprávnení ako aj popis povolených činnosti s osobnými údajmi ako aj podmienky ich spracúvania. Je v záujme aj samotného prevádzkovateľa, aby zodpovedná osoba bola poučená podľa tohto zákona, a to aj z hľadiska pracovno-právnych vzťahov. Táto požiadavka je opodstatnená aj z dôvodu možného poverenia viacerých zodpovedných osôb, potreby plnenia si povinností a ich následnej zodpovednosti, a to aj s ohľadom na špecifiká toho-ktorého informačného systému a podmienok spracúvania osobných údajov. 

14. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s výnimkami povinnosti registrácie informačných systémov. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Spracúvanie osobných údajov na účely plnenia predzmluvných vzťahov alebo uplatňovania práv a povinností vyplývajúcich pre prevádzkovateľa z existujúceho alebo ukončeného pracovného vzťahu je možné subsumovať pod výnimku upravenú v písm. d) návrhu zákona, t.j. spracúvanie osobných údajov na základe osobitného zákona. 

15. 
Otázka požadovania počtu oprávnených osôb v rámci registrácie a následného oznamovania zmien bola upravená spôsobom, že prevádzkovateľ je povinný uviesť počet oprávnených osôb iba pri podávaní žiadosti o registráciu. Tento údaj Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky potrebuje k určeniu, či na informačný systém prihlásený na registráciu sa vzťahuje výnimka z povinnosti registrácie. 

16. a 24. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. Pripomienkujúci subjekt bol podrobne oboznámený s dôvodom zavedenia poplatkov za registráciu a osobitnú registráciu a ich zmenu. 

Pripomienkujúci subjekt odstúpil od zásadného charakteru vznesenej pripomienky. Rozpor bol odstránený. 

Registrácia informačných systémov odborne priamo súvisí s výkonom dozoru nad ochranou osobných údajov. Doterajšia prax ukázala, že proces registrácie efektívne plní plnohodnotnú funkciu pre dozor nad ochranou osobných údajov len ako jeho integrálna súčasť. V záujme zvýšenia úrovne ochrany osobných údajov v Slovenskej republike a potreby dôsledného dodržiavania a rešpektovania práv dotknutých osôb na ochranu ich súkromia a osobných údajov sa zavádza spoplatnenie registrácie, osobitnej registrácie a ich zmien. Ochrana osobných údajov si vyžaduje určitý stupeň vážnosti, a to s poukazom na jej začlenenie medzi základné práva a slobody fyzických osôb. Neoprávnené zásahy do týchto práv môžu dotknutej osobe privodiť ujmu. Je preto potrebné sa dôslednejšie zaoberať každým procesom spracúvania osobných údajov a dbať, aby osobné údaje boli v informačnom systéme spracúvané v súlade s týmto zákonom. 
Zavedenie poplatkov zároveň zohľadňuje vecnú a časovú náročnosť vykonávaných úkonov a konaní, ktorá vzhľadom na zložitosť problematiky vzrástla. Návrhom zákona sa súčasne zvyšuje zodpovednosť Úradu na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky pri riešení žiadostí o registráciu a osobitnú registráciu v intenciách zákona. 

Územná samospráva v tomto smere postupuje podľa osobitných zákonov, ktoré predstavujú výnimku z povinnosti registrácie. Dopady na rozpočty orgánov územnej samosprávy sa nepredpokladajú. 

17. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Ustanovenie § 43 ods. 2 bolo vypustené. 

Rozpor bol odstránený. 

20. 
Ochrana osobných údajov je neoddeliteľnou súčasťou práva na rešpektovanie súkromia patriaceho medzi základné práva a slobody fyzických osôb garantované samotnou Ústavou Slovenskej republiky. Vzhľadom na skutočnosť, že návrhom zákona došlo k úprave viacerých ustanovení (aj čo sa týka samotnej štruktúry zákona) oproti súčasne platnému zákonu č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, bolo potrebné ho primerane upraviť. Predkladateľ však pristúpil k úprave spodnej hranice jednotlivých sadzieb pokút. 

21., 22. a 23. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaný odsek 1 bol upravený; lehota bola predĺžená na 6 mesiacov. Odsek 4 a 5 upravujú povinnosť nanovo prihlásiť informačné systémy na registráciu a osobitnú registráciu. Návrhom zákona došlo k úprave viacerých ustanovení (aj čo sa týka registrácie a osobitnej registrácie) oproti súčasne platnému zákonu č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov, v dôsledku čoho bolo potrebné primerane upraviť aj prechodné ustanovenia. V podmienkach územnej samosprávy, táto postupuje podľa osobitných zákonov, ktoré predstavujú výnimku z povinnosti registrácie. 

Rozpor bol odstránený. 

25. 
Rozporové konanie uskutočnené dňa 17.10.2012 na Úrade na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky. 

Navrhovaná účinnosť bola aj s ohľadom na legislatívny proces posunutá. Účinnosť návrhu zákona sa navrhuje od 1.4.2013. 

Rozpor bol odstránený.