Dôvodová správa

Všeobecná časť

Cieľom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov je zníženie výdavkov na osobitný systém sociálneho zabezpečenia príslušníkov Policajného zboru, príslušníkov Slovenskej informačnej služby, príslušníkov Národného bezpečnostného úradu, príslušníkov Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, príslušníkov Hasičského a záchranného zboru, príslušníkov Horskej záchrannej služby, colníkov (ďalej len „policajt“) a profesionálnych vojakov z osobitných účtov Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, Ministerstva obrany Slovenskej republiky, Ministerstva financií Slovenskej republiky, Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, Slovenskej informačnej služby a Národného bezpečnostného úradu, ktoré tento systém spravujú. Ďalším nemenej dôležitým cieľom návrhu zákona je j stabilizácia policajtov a profesionálnych vojakov v služobnom pomere v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách. Návrh zákona preto primerane zachováva nároky založené platným zákonom a nové opatrenia zavádza postupne a vyvážene z hľadiska potrieb úspory a stabilizácie.
Ide najmä o tieto opatrenia: 
-	upresnenie mechanizmu poskytovania dávok nemocenského zabezpečenia,
-	 postupné predlženie doby trvania služobného pomeru potrebnej pre vznik nároku na výsluhový príspevok z 5 skončených rokov trvania služobného pomeru na 10 skončených rokov trvania služobného pomeru so súčasným zvýšením hornej hranice doby trvania služobného pomeru, po skončení ktorého sa bude výsluhový príspevok poskytovať ako dočasná, maximálne 3 roky vyplácaná opakujúca sa dávka; podľa platného zákona sa výsluhový príspevok vypláca najneskôr do 14 rokov trvania služobného pomeru, podľa návrhu zákona sa táto hranica zvyšuje na 24 rokov, čo súvisí s predlžením doby trvania služobného pomeru potrebnej pre vznik nároku na výsluhový dôchodok,
-	 predlženie doby trvania služobného pomeru potrebnej pre vznik nároku na nároku na odchodné a zníženie maximálnej výmery odchodného na deväťnásobok základu u policajtov a profesionálnych vojakov, ktorí budú prijatí alebo opätovne prijatí do služobného pomeru odo dňa účinnosti návrhu zákona,
-	 postupné predlženie doby trvania služobného pomeru potrebnej pre vznik nároku na výsluhový dôchodok, ako trvalo poskytovanej opakujúcej sa dávky, z 15 skončených rokov trvania služobného pomeru na 25 skončených rokov trvania služobného pomeru,
-	 zvýšenie hornej hranice výšky výsluhového dôchodku a predlženie doby trvania služobného pomeru zhodnotenej vo výške výsluhového dôchodku tak, aby motivovali policajtov a profesionálnych vojakov k zotrvaniu v služobnom pomere, 
-	 zmena základu na výpočet dávok výsluhového zabezpečenia,
-	 zmena mechanizmu zvyšovania dôchodkov z výsluhového zabezpečenia v nadväznosti na mechanizmus dôchodkových dávok v civilnej sfére,
-	 doplnenie ustanovení o poskytovaní kúpeľnej starostlivosti,
-	 zvýšenie poistného plateného policajtom a profesionálnym vojakom z 5 % na 7 % a poistného plateného služobným úradom zo 17 % na 20 %,
-	 zmena zdroja odchodného a úmrtného, ktoré budú hradené z rozpočtových prostriedkov ministerstva alebo iného služobného úradu policajta alebo profesionálneho vojaka.
Ostatné opatrenia návrhu zákona sú väzbové a vecne alebo legislatívne súvisia s vyššie uvedenými opatreniami alebo vyplývajú zo zmien vykonaných v iných všeobecne záväzných právnych predpisoch, zo zmien organizácie štátnej správy alebo ide o legislatívnotechnické úpravy. 
Návrhom zákona sa novelizujú aj súvisiace právne predpisy, a to predovšetkým tie ich ustanovenia, ktoré upravujú povinnosti počas liečebného režimu. 

Osobitná časť

K článku I

K bodom 1 a 2 (§ 1 ods. 2 a § 2 ods. 1)
Zákonom č. 547/2010 Z. z. o začlenení Železničnej polície do Policajného zboru a o zmene a doplnení niektorých zákonov Železničná polícia ako samostatný subjekt v pôsobnosti súčasného Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky zanikla a bola začlenená do Policajného zboru v pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Rovnako ako Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky, ktoré bolo zákonom č. 333/2011 Z. z. o orgánoch štátnej správy v oblasti daní, poplatkov a colníctva v znení neskorších predpisov začlenené do  Finančného riaditeľstva Slovenskej republiky. Návrh zákona reaguje na zmeny vykonané citovanými zákonmi terminologickou úpravou dotknutých ustanovení. 

K bodu 3 (§ 4)
Vo väzbe na terminologické zmeny vykonané najmä v statusových zákonoch, napríklad v zákone č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, sa precizujú ustanovenia platného zákona bez zmeny ich vecného obsahu.

K bodu 4 (§ 6)
Vo vzťahu k osobitnému účtu, ale aj k prostriedkom rozpočtu ministerstva alebo iného služobného úradu, sa upresňuje úprava nemocenského zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov počas dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby takto:
- v prípade dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby v dôsledku služobného úrazu alebo choroby z povolania po dobu prvých tridsiatich dní na úrovni služobného platu, ktorý patril policajtovi v čase vzniku dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby a od tridsiateho prvého dňa náhrada služobného platu vo výške 100 % čistého služobného platu, ktorý patril policajtovi v čase vzniku dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby; takto ustanovený rozsah má predovšetkým motivačný charakter vo vzťahu k plneniu služobných povinností v rizikových podmienkach výkonu štátnej služby, 
- v prípadoch dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby vzniknutej z iných dôvodov ako je služobný úraz alebo choroba z povolania, ustanovuje sa nemocenské zabezpečenie vo forme služobného platu počas prvých desiatich dní dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby, od jedenásteho dňa do tridsiateho dňa vo forme náhrady služobného platu vo výške 100 % čistého denného služobného platu a od tridsiateho prvého dňa dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby vo forme nemocenského vo výške 70 % čistého denného služobného platu.
Takto ustanovené nemocenské zabezpečenie trvá všeobecne až do uplynutia podpornej doby, čiže do uplynutia jedného roka od začiatku dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby, ak nedôjde k jej predlženiu, najviac však o jeden rok.
Rovnaký princíp sa vzťahuje aj na nemocenské zabezpečenie profesionálnych vojakov, i keď u nich sa zohľadňujú osobitosti výkonu štátnej služby, ako je výkon funkcie mimo územia Slovenskej republiky a výkon mimoriadnej služby.
Osobitne je ustanovené nemocenské zabezpečenie policajtov a profesionálnych vojakov zaradených do zálohy pre prechodne nezaradených policajtov alebo profesionálnych vojakov, resp. zaradených mimo činnej služby, ak ide o príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby, alebo ak sú policajti a profesionálni vojaci dočasne pozbavení výkonu štátnej služby. V tomto režime majú policajti a profesionálni vojaci krátený služobný plat, napr. až o 30 % a návrhom zákona sa explicitne ustanovuje, že počas dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby im patrí tento krátený služobný plat počas prvých desiatich dní a po uplynutí desiateho dňa dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby im patrí nemocenské vo výške 70 % čistého denného služobného platu, vyrátaného tiež z takto kráteného služobného platu. Uvedené neplatí, ak dočasná neschopnosť na výkon štátnej služby je dôsledkom služobného úrazu alebo choroby z povolania, ktoré utrpel policajt alebo profesionálny vojak počas zaradenia do zálohy pre prechodne nezaradených policajtov alebo profesionálnych vojakov, resp. zaradených mimo činnej služby, ak ide o príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby, alebo počas pozbavenia výkonu štátnej služby.
Návrh zákona zachováva ustanovenia platného zákona, ktorými sa kráti nemocenské v prípade explicitne ustanoveného konania policajta alebo profesionálneho vojaka, ak si sám spôsobí dočasnú neschopnosť na výkon štátnej služby, napr. požitím alkoholických nápojov alebo poruší liečebný režim. Podobnú úpravu obsahuje aj všeobecný zákon o sociálnom poistení, platný zákon je však prísnejší, pokiaľ ide o dobu krátenia nemocenského, pretože musí zohľadňovať zvýšené nároky na fyzickú spôsobilosť policajta a profesionálneho vojaka, ktorá súvisí s plnením náročných a neraz aj rizikových služobných úloh v rámci služobného pomeru.
Na základe skúseností z aplikačnej praxe a z preventívnych dôvodov sa návrh zákona rozširuje o sankcionovanie opakovaného porušenia liečebného režimu krátením nemocenského až na 10 % čistého denného služobného platu, a to odo dňa opakovaného porušenia liečebného režimu až do uplynutia podpornej doby. 

K bodom 5 a 13 (§ 7 ods. 3 a § 12 ods. 10)
V záujme komplexnej právnej úpravy v § 6 sa § 7 ods. 3 a§ 12 ods. 10 premiestňujú do § 6 ako odseky 7 a 8.

K bodu 6 (§ 8)
Precizuje sa znenie bez zmeny jeho vecného obsahu.

K bodom 7, 10 a 12 (§ 9 ods. 1 a 2 a § 12 ods. 2, 5 a 6)
Legislatívnotechnická úprava, súvisiaca so zmenou terminológie v statusových zákonoch.

K bodu 8 (§ 9 ods. 5)
Formulačné upresnenie platného ustanovenia súvisiace so zmenami v statusových zákonoch.

K bodu 9 (§ 10)
Upresňuje, dopĺňa a novo sa člení platné znenie zákona. Dopĺňa sa predovšetkým doba vyplácania materského v prípade, keď sa materské vypláca pred očakávaným dňom pôrodu, pretože pôrod nastal skôr z iných dôvodov než ako určil lekár. Dopĺňa sa tiež doba trvania nároku na materské, ak dieťa zomrie v priebehu obdobia trvania nároku na materské. Upresňujúce ustanovenia  sa harmonizujú s ustanoveniami rovnakého obsahu vo všeobecných predpisoch o sociálnom poistení.

K bodu 11 (§ 12 ods. 3 a 4)
Vo väzbe na nové znenie § 6 sa novo ustanovujú odseky 3 a 4, ktoré vyjadrujú základný mechanizmus výpočtu čistého denného služobného platu policajta a profesionálneho vojaka, ktorý vychádza zo skutočností predchádzajúceho kalendárneho roka. Tento mechanizmus je vo všeobecnosti založený na princípe podielu súčtu čistých mesačných služobných platov a počtu kalendárnych dní, za ktoré tieto služobné platy patrili, okrem služobných platov vyplácaných v čase dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby a počtu kalendárnych dní tejto dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby, s príslušnými modifikáciami explicitne vyjadrenými v týchto ustanoveniach. 

K bodu 14 (§ 12 ods. 11)
Vo väzbe na odsek 7 platného zákona sa dopĺňa § 12 ods. 11.

K bodu 15 (§ 14)
Právne sa vymedzuje rozhodujúce obdobie na zistenie čistého denného služobného platu policajta a profesionálneho vojaka, ktorým je kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, v ktorom vznikla dočasná neschopnosť na výkon štátnej služby. Takto ustanovené rozhodujúce obdobie je prelomené v § 12 ods. 5 a 6, čiže v prípadoch keď policajt alebo profesionálny vojak neodslúžil celý predchádzajúci kalendárny rok alebo predchádzajúci kalendárny mesiac. Rovnako je rozhodujúce obdobie prelomené aj v prípadoch ustanovených v § 12 ods. 7 a 8, čiže počas prevedenia, preradenia alebo preloženia na inú funkciu, zaradenia do zálohy pre prechodne nezaradených policajtov alebo profesionálnych vojakov alebo zaradenia príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby mimo činnej štátnej služby, alebo dočasného pozbavenia výkonu štátnej služby, keď sa výška čistého denného služobného platu zisťuje zo služobného platu patriaceho policajtovi alebo profesionálnemu vojakovi počas tohto prevedenia, preradenia alebo preloženia na inú funkciu, zaradenia do zálohy pre prechodne nezaradených policajtov alebo profesionálnych vojakov alebo zaradenia príslušníkov Hasičského a záchranného zboru a príslušníkov Horskej záchrannej služby mimo činnej štátnej služby, alebo dočasného pozbavenia výkonu štátnej služby, 

K bodom 16 a 17 (§ 20 ods. 1 písm. a) a § 20 ods. 3)
Precizuje sa znenie platného ustanovenia v záujme vylúčenia jeho nejednotnej aplikácie v praxi.

K bodu 18 (§ 21 ods. 1)
Platné znenie zákona, ktorým sa limituje náhrada za stratu na služobnom plate, sa dopĺňa o ďalší možný príjem policajta a profesionálneho vojaka, na ktorý sa v tejto súvislosti prihliada, a to o predčasný starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení. Súčasne sa ako porovnateľné kritérium nahrádza doterajší čistý služobný plat policajta alebo profesionálneho vojaka dosahovaný pred skončením služobného pomeru priemerným čistým služobným platom dosiahnutým v období troch kalendárnych mesiacov pred skončením služobného pomeru, resp. ak služobný pomer trval pred skončením služobného pomeru menej ako tri kalendárne mesiace, z celej doby trvania služobného pomeru. Novoustanovený priemerný čistý služobný plat, na základe ktorého sa má určiť strata na služobnom plate pri uznaní invalidity, sa na tento účel javí ako objektívnejšie kritérium.

K bodom 19 a 20 (§ 21 ods. 2 a 3)
Precizuje sa platné znenie zákona, a to aj vecne; explicitne sa ustanovuje, že z hľadiska splnenia podmienky nároku na starobný dôchodok podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení sa v prípade invalidity započítava nielen doba výkonu štátnej služby, ale aj doba poberania invalidného výsluhového dôchodku a súčasne sa dopĺňa ďalší možný príjem policajta a profesionálneho vojaka, ktorým je poberanie predčasného starobného dôchodku. 

K bodu 21 (§ 21 ods. 4 a 5)
Okrem precizovania znenia sa do platného znenia dopĺňa ďalšia možnosť zmeny služobného pomeru príslušníka Hasičského a záchranného zboru a príslušníka Horskej záchrannej služby, a to preradenie na inú funkciu zo zdravotných dôvodov, ako relevantná skutočnosť v súvislosti s náhradou za stratu na služobnom plate; preradenie na inú funkciu je postavené na roveň prevedenia na inú funkciu. 

K bodu 22 [§ 21 ods. 6 písm. g)]
Ide o zmenu vo väzbe na nové znenie § 6. 

K bodu 23 (§ 22).
Rozširuje sa aplikácia osobitného predpisu ako celku, čiže nielen na výšku náhrady za bolesť a náhrady za sťaženie spoločenského uplatnenia.

K bodu 24 (§ 25)
Upresňuje sa platné znenie vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“.

K bodu 25 (§ 25 ods. 7)
Doplňuje sa platné znenie zákona tak, aby sa vylúčila možná konkurencia jednorazového odškodnenia a zvýšeného jednorazového odškodnenia.

K bodu 26 (§ 25 ods.8)
Precizuje sa platné ustanovenie zákona vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“.

K bodu 27 (§ 28)
V záujme jednotnej aplikácie a interpretácie § 28 sa precizuje platné znenie jeho rozšírením; upresňujú sa skutočnosti, ktoré majú význam v procese odškodňovania policajtov a profesionálnych vojakov, avšak bez toho, aby sa vecne menil tento mechanizmus. Právne sa vymedzujú skutočnosti, ktoré sa považujú za zmenu pomerov na strane poškodeného policajta alebo profesionálneho vojaka a sú preto v procese odškodňovania formou náhrady za stratu na služobnom plate relevantné. Rovnako sa upresňuje aj mechanizmus valorizácie tejto náhrady a explicitne sa limituje vyrovnaním rozdielu vo výške poberaného služobného platu a služobného platu, z ktorého sa náhrada priznala. Následná zmena služobného platu, z ktorého sa náhrada priznala, napr. z dôvodu zaradenie funkcie do inej platovej triedy, je z hľadiska už priznanej náhrady straty na služobnom plate právne irelevantná.

K bodom 28 až 30 (§ 29 ods. 1 písm. a) a c) a ods. 3)
Upresňujúce ustanovenia, reagujúce na zmeny v statusových zákonov alebo zmeny vykonané v predchádzajúcich ustanoveniach návrhu zákona. 

K bodu 31 (§ 31 ods. 2)
Sprísňujú sa podmienky pre vznik nároku na výsluhový príspevok a upravuje sa aj vzťah medzi výsluhovým príspevkom a výsluhovým dôchodkom. Sprísňujú sa však nielen podmienky pre vznik nároku na výsluhový príspevok, ale aj podmienky pre vznik nároku na výsluhový dôchodok. V prípade, že policajt alebo profesionálny vojak prijatý po účinnosti návrhu zákona nesplní podmienku doby trvania služobného pomeru pre vznik nároku na výsluhový dôchodok, čiže skončí jeho služobný pomer v období od 10. do 25. roku trvania služobného pomeru, nahradí výsluhový dôchodok, ako trvalo poberanú dávku, výsluhový príspevok, ako  dávka len dočasne poskytovaná počas zákonom ustanovenej doby. V prípade, že policajt alebo profesionálny vojak nesplní ani podmienky pre vznik nároku na výsluhový príspevok, napríklad nesplní návrhom zákona ustanovenú podmienku doby trvania služobného pomeru, tento policajt alebo profesionálny vojak bude po skončení služobného pomeru v prípade nezamestnanosti zabezpečený už len dávkou v nezamestnanosti podľa všeobecných predpisov o sociálnom poistení. 
Novoupravená konštrukcia výsluhového príspevku zohľadňuje tak potrebu personálneho zabezpečenia a stabilizácie ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojeného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby a ozbrojených síl, ako aj potrebu postupného znižovania výdavkov z osobitného účtu, a to až po dosiahnutie jeho vyrovnanosti. Miera znižovania výdavkov z osobitného účtu sa však bude zviditeľňovať postupne, až v priebehu desaťročného obdobia po nadobudnutí účinnosti návrhu zákona.

K bodu 32 (§ 31 ods. 3 a 4)
Do platného zákona sa zakotvujú ustanovenia, ktoré upravujú režim po opätovnom prijatí do služobného pomeru. 
Návrh zákona rozlišuje prijatie do služobného pomeru s prerušením, čiže s dobou, počas ktorej bývalý policajt alebo profesionálny vojak bol v inom než služobnom pomere v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe alebo ozbrojených silách alebo nebol v žiadnom pracovnom pomere, v obdobnom pracovnom vzťahu alebo v inom pracovnoprávnom vzťahu. 
Súčasne návrh zákona rozlišuje aj prijatie do služobného pomeru plynule bez prerušenia, keď je policajt alebo profesionálny vojak po skončení služobného pomeru v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách v bezprostredne nasledujúci deň prijatý do služobného pomeru do niektorej z týchto zložiek.
V prvom prípade, čiže po opätovnom prijatí do služobného pomeru s prerušením, musí policajt a profesionálny vojak pre vznik nároku na výsluhový príspevok splniť podmienku doby trvania služobného pomeru 10 rokov. V tomto prípade sa však predovšetkým zohľadňuje, že už výsluhový príspevok bol poskytnutý pri predchádzajúcom skončení služobného pomeru, a keďže výsluhový dôchodok plní aj funkciu dávky v nezamestnanosti, obdobne ako v civilnej sfére, priznáva sa po skončení novovzniknutého služobného pomeru len po dobu šiestich mesiacov, pričom sa rešpektuje aj princíp zásluhovosti, ale len v primeranom rozsahu. Celková výška výsluhového príspevku nesmie prekročiť 24 % základu zisteného podľa § 60 (24 % priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60), čo zodpovedá dobe trvania služobného pomeru 24 rokov; doba trvania služobného pomeru 25 rokov už zakladá nárok na výsluhový dôchodok.
V prípade opätovného prijatia do služobného pomeru bez prerušenia sa výsluhový príspevok neposkytne; odslúžené roky skončeného služobného pomeru sa však zhodnotia vo výške výsluhového príspevku po skončení novovzniknutého služobného pomeru. Celková výška výsluhového príspevku však ani v tomto prípade nesmie prekročiť 24 % základu zisteného podľa § 60.

K bodu 33 (§ 32)
Výška výsluhového príspevku je ustanovená tak, aby vyjadrovala princíp zásluhovosti. Policajtovi a profesionálnemu vojakovi patrí výsluhový príspevok vo výške 1 % priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60 za každý skončený rok trvania služobného pomeru, maximálne do splnenia podmienky doby trvania služobného pomeru pre vznik nároku na výsluhový dôchodok, čo je 25 odslúžených rokov. 
Takto nastavený mechanizmus znamená úsporu prostriedkov osobitného účtu, ale prispieva aj k stabilizácii policajtov a profesionálnych vojakov v služobnom pomere v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách.

K bodu 34 [§ 33 ods. 1 písm. b)]
V čl. IV návrhu zákona sa vypúšťa ustanovenie § 63 ods. 1 písm. d) zákona č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov, preto je potrebné toto ustanovenie, ako titul pre poskytnutie odchodného, vypustiť aj z platného zákona.

K bodu 35 (§ 33 ods. 2)
S cieľom zníženia výdavkov z osobitného účtu a stabilizácie policajtov a profesionálnych vojakov sa navrhuje sprísnenie podmienok pre vznik nároku na odchodné ustanovením požiadavky minimálnej doby trvania služobného pomeru na 13 rokov (z doterajších 5 rokov) pre tých policajtov a profesionálnych vojakov, ktorí budú prijatí do služobného pomeru najskôr dňom účinnosti návrhu zákona. 
Celková výška odchodného sa limituje deväťnásobkom priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60, čo zodpovedá dĺžke nepretržitého trvania služobného pomeru 30 rokov, pretože odchodné plní aj funkciu vernostnej odmeny. 

K bodu 36 (§ 33 ods. 3 a 4)
V záujme predchádzania špekulatívnej účelovej migrácii medzi jednotlivými zložkami, čiže medzi ozbrojenými bezpečnostnými zbormi, ozbrojeným zborom, Hasičským a záchranným zborom, Horskou záchrannou službou, Národným bezpečnostným úradom, Slovenskou informačnou službou a ozbrojenými silami a vo väzbe na funkciu odchodného, ako vernostnej odmeny, sa návrhom zákona limituje odchodné aj pri opätovnom prijatí do služobného pomeru; úhrn odchodného po skončení novovzniknutého služobného pomeru spolu s prijatým odchodným po skončení predchádzajúcich služobných pomerov nesmie prekročiť deväťnásobok priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60. Podmienkou pre vznik nároku na toto odchodné je nepretržitá doba trvania novovzniknutého služobného pomeru 13 rokov. Takto ustanovený mechanizmus by mal tiež prispieť k personálnej stabilizácii policajtov a profesionálnych vojakov.
Iná právna situácia nastáva v prípade bezprostredne nadväzujúcich služobných pomerov, t.j. bez časového prerušenia, kedy sa odchodné neposkytne; odslúžené roky skončeného služobného pomeru sa však zhodnotia vo výške odchodného po skončení novovzniknutého služobného pomeru. Na skončený služobný pomer a naň bezprostredne nadväzujúci novovzniknutý služobný pomer sa hľadí ako na jeden služobný pomer, pretože sa zohľadňuje, že táto migrácia je účelová a týka sa spravidla odborníkov, čiže k nej dochádza predovšetkým v záujme ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojeného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby a ozbrojených síl. 

K bodu 37 (§ 34 ods. 1 až 3)
Legislatívna úprava nadväzujúca na rozšírenie znenia § 33.

K bodu 38 (§ 36)
Rozšírením znenia § 33 o nové odseky 3 a 4, ustanovujúce podmienky odchodného v prípadoch opätovného prijatia do služobného pomeru, sa § 36 stáva nadbytočným a z platného zákona sa vypúšťa.

K bodu 39 (§ 37 ods. 1)
Zovšeobecňuje sa znenie, pretože na úmrtné, ako dávku výsluhového zabezpečenia, sa vzťahujú ustanovenia upravujúce odchodné a odchodné je dotknuté aj ďalšími ustanoveniami návrhu zákona, napríklad prechodnými ustanoveniami.

K bodu 40 (§ 38 ods. 1 a 2)
Predlžuje sa doba trvania služobného pomeru potrebná pre vznik nároku na výsluhový dôchodok z doterajších 15 na 25 rokov. Ide o opatrenie zohľadňujúce tak potrebu personálneho zabezpečenia ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojeného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby a ozbrojených síl, ako aj potrebu postupného znižovania výdavkov z osobitného účtu s cieľom dosiahnuť jeho vyrovnanosť. Rovnako ako pri výsluhovom príspevku sa však bude miera znižovania výdavkov z osobitného účtu zvýrazňovať postupne, až v priebehu desaťročného obdobia po nadobudnutí účinnosti návrhu zákona. 

K bodu 41 (§ 39)
Ustanovuje sa výška výsluhového dôchodku, ktorá je založená na princípe zásluhovosti, čiže je závislá od počtu odslúžených rokov. Výška výsluhového dôchodku za 25 skončených rokov trvania služobného pomeru 37,5 % základu zisteného podľa § 60 (37,5 % priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60) a postupne sa zvyšuje podľa skončených rokov trvania služobného pomeru o 2 %, 3 % a 0,5 % až do dosiahnutia 65 % základu zisteného podľa § 60, čo zodpovedá štyridsiatim skončeným rokom trvania služobného pomeru. Statusové zákony však obsahujú ustanovenia, ktoré umožňujú služobnému úradu regulovať počty už dôchodkovo zabezpečených policajtov a profesionálnych vojakov, ktorí dosiahli 55 rokov veku a tak zohľadňovať nielen ich fyzickú spôsobilosť na ďalšie plnenie služobných povinností, ale aj záujmy služobného úradu.

K bodu 42 [§ 46 písm. a) a § 53 písm. a)]
Ide o legislatívne úpravy upresňujúce a doplňujúce podmienky vzniku nároku na vdovský výsluhový dôchodok a sirotský výsluhový dôchodok. 

K bodom 43 až 45 (§ 50 ods. 2 písm. d) a e) a ods. 3)
Z dôvodu nejednotnej aplikácie § 50 ods. 2 písm. d) a e) platného zákona v praxi sa explicitne dopĺňa znenie dotknutých ustanovení. Podmienka výchovy dieťaťa pre ďalšie trvanie nároku na vdovský výsluhový dôchodok sa považuje za splnenú len v prípade, že sa vzťahovala na nezaopatrené deti, právne vymedzené v § 50 ods. 3 platného zákona, ktorého znenie sa súčasne dopĺňa a upresňuje vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“.

K bodu 46 (§ 58 ods. 2)
V prípade opätovného prijatia do služobného pomeru sa ustanovuje právna možnosť započítania nezhodnotených dní trvania služobného pomeru, keďže právne relevantný pre vznik nároku na výsluhový príspevok, odchodné, úmrtné, výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok a pre výšku týchto dávok je skončený rok trvania služobného pomeru a započítanie týchto nezhodnotených dní môže mať na ne vplyv. Celkový limit ustanovený v § 31 ods. 3 a 4 (24 % základu zisteného podľa § 60), v § 33 ods. 3 a 4 (deväťnásobok základu zisteného podľa § 60) a v § 39 (65 % základu zisteného podľa § 60) však ani pri tomto započítaní nesmie byť prekročený.

K bodom 47 až 50 [§ 58 ods. 3 písm. a) a až c)]
Ide o legislatívnotechnické úpravy a doplnenia, bez vecnej zmeny dotknutých ustanovení platného zákona.

K bodu 51 (§ 58 ods. 5)
V súvislosti so zmenou znenia § 39, ktorým sa vo väzbe na maximálnu výšku výsluhového dôchodku predlžuje možnosť trvania služobného pomeru na 40 rokov, sa aj u invalidného výsluhového dôchodku pre vznik nároku na tento dôchodok a jeho výšku predlžuje doba hodnotená ako doba trvania služobného pomeru na 40 rokov.

K bodu 52 (§ 59)  
Návrhom zákona sa vypúšťa možnosť zvýhodneného započítavania doby výkonu funkcií výkonných letcov a doby výkonu služby v zahraničí a ponecháva sa doterajšia možnosť zvýhodneného započítavania doby výkonu funkcií osobitnej povahy alebo osobitného stupňa nebezpečnosti a doby výkonu mimoriadnej služby v čase vojny alebo vojnového stavu pre vznik nároku na výsluhový príspevok, výsluhový dôchodok a invalidný výsluhový dôchodok, nie však pre ich výšku. Ide naďalej len o dispozičné oprávnenie ministra, ktoré sa návrhom zákona zužuje a preto sa môže tiež pozitívne premietnuť v znížení výdavkov z osobitného účtu.

K bodu 53 (§ 60)
Jedným z najúčinnejších úsporných opatrení vo vzťahu k výdavkom z osobitného účtu je určenie nového rozsahu rozhodujúceho obdobia, z ktorého sa vypočítava základ na výpočet výsluhového príspevku, odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku, a to na posledných 10 skončených kalendárnych rokov pred dňom skončenia služobného pomeru. Základným kritériom na výpočet týchto dávok zostáva aj naďalej priemerný mesačný služobný plat .

K bodu 54 (§ 63)
Upresňuje sa moment zániku nároku na priznaný výsluhový príspevok a jeho výplatu pri opätovnom prijatí do služobného pomeru, alebo u profesionálneho vojaka aj nástupu na výkon mimoriadnej služby. 
Návrhom zákona sa súčasne upresňuje, že v prípade výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku zaniká iba nárok na výplatu tejto dávky a súčasne sa po obnovení nároku na výplatu garantuje poberateľovi výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku jeho zachovanie minimálne v naposledy vyplácanej výške, ak je to pre poberateľa výhodnejšie. Môže totiž nastať aj taká situácia, že napriek nárastu počtu skončených rokov trvania služobného pomeru po skončení novovzniknutého služobného pomeru a percentuálnemu zvýšeniu výsluhového dôchodku, sa jeho celková výška zníži, pretože pri jeho výpočte sa už uplatní nový základ podľa § 60.
V súvislosti s vyplácaním výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku návrh zákona explicitne ustanovuje, že sa zachováva príslušnosť na vyplácanie dávky v prípade opätovného prijatia do štátnej služby, ak novovzniknutý služobný pomer trvá menej ako 12 mesiacov. 
V prípadoch prijatia do služobného pomeru do Slovenskej informačnej služby, Vojenského spravodajstva alebo útvaru kriminálneho spravodajstva Policajného zboru, vyžadujúceho utajenie tohto služobného pomeru, sa predstiera aj naďalej poberanie výsluhového príspevku, výsluhového dôchodku alebo invalidného výsluhového dôchodku. Návrhom zákona sa preto upresňuje mechanizmus vyplácania a následného odovzdávania tejto dávky výsluhového zabezpečenia útvaru, ktorý dávku vypláca, pretože ani v týchto prípadoch poberateľovi priznaná dávka nepatrí. 

K bodu 55 (§ 64a)
S cieľom predísť diskriminácii poberateliek výsluhového príspevku v tehotenstve a materstve sa ustanovuje, že pri súbehu nároku na materské a výsluhový príspevok patrí policajtke a profesionálnej vojačke vždy vyššia z týchto dávok.

K bodom 56 a 57 (§ 67 ods. 1 až 3)
Precizujú sa ustanovenia platného zákona, upravujúce prevod rozhodujúcich dát a poistného medzi orgánmi sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov a Sociálnou poisťovňou v prípadoch vzniku nárokov na dávky, ak tieto dáta a poistné má k dispozícii orgán sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov alebo Sociálna poisťovňa a orgán sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov alebo Sociálna poisťovňa nie je príslušná na priznanie dávky. Pri prevodoch poistného medzi orgánmi sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov a Sociálnou poisťovňou sa súčasne zohľadňuje aj právny stav založený zákonom č. 519/2007 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

K bodu 58 (§ 68)
Mení sa mechanizmus valorizácie dôchodkov z výsluhového zabezpečenia tak, aby sa zvyšovanie približovalo zvyšovaniu dôchodkových dávok v civilnej sfére. Základom pre mechanizmus valorizácie sa ustanovuje pevná suma zvýšenia dôchodkových dávok ustanovená vo všeobecných predpisoch o sociálnom poistení. Táto pevná suma sa delí číslom 30, čo zodpovedá priemernej dobe trvania služobného pomeru 30 rokov a prepočíta sa koeficientom, zohľadňujúcim počet skutočne skončených rokov trvania služobného pomeru. 
Výška valorizácie sa viaže na kombináciu princípov solidarity a zásluhovosti; princíp zásluhovosti sa prejaví u tých poberateľov výsluhového dôchodku, ktorí odslúžili viac ako 15 rokov, pretože za každý ďalší skončený rok trvania služobného pomeru sa tento koeficient zvyšuje o 2 (napríklad u policajta, u ktorého služobný pomer trval 19 rokov sa podiel pevnej sumy a čísla 30 prepočíta koeficientom 9).
Pri určení koeficientu sú rozhodujúce len skutočne odslúžené roky trvania služobného pomeru; doba výkonu služby získaná zvýhodneným započítaním podľa § 59 sa v dobe trvania služobného pomeru na účely výpočtu koeficientu nezohľadňuje.
Mechanizmus valorizácie je nastavený tak, že bude podporovať dlhodobejší skutočný výkon štátnej služby v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách a možno od neho očakávať, že prispeje aj k zníženiu výdavkov z osobitného účtu. 
Od 1. júla 2018 sa mení mechanizmus valorizácie, opäť však základom valorizácie dávok výsluhového zabezpečenia bude valorizácia dôchodkových dávok v civilnej sfére. Táto valorizácia bude závisieť od medziročného rastu spotrebiteľských cien za domácnosti dôchodcov vykázaného Štatistickým úradom Slovenskej republiky za prvý polrok kalendárneho roka, ktorý predchádza príslušnému kalendárnemu roku, v ktorom sa valorizácia vykonáva.
V návrhu zákona sa zachováva osobitná valorizácia dávok výsluhového zabezpečenia, ktorá súvisí s prekvalifikovaním dôchodkov zo všeobecného systému dôchodkového poistenia po 1. júli 2002; rovnako sa zachováva aj mechanizmus valorizácie dávok výsluhového zabezpečenia v prípade zániku nároku na ich výplatu a jeho následného obnovenia.

K bodom 59 až 62 (§ 70 ods. 1 až 6)
Návrhom zákona sa menia a dopĺňajú niektoré ustanovenia upravujúce kúpeľnú starostlivosť; aj od týchto zmien možno očakávať mierne zníženie výdavkov osobitného účtu. Návrhom zákona sa explicitne právne vymedzuje pojem „kúpeľná starostlivosť“ poskytovaná podľa tohto zákona, pričom sa zdôrazňuje, že ide o inú kúpeľnú starostlivosť než poskytovanú a plne uhrádzanú na základe verejného zdravotného poistenia. V praxi to znamená, že v prípade, že policajtovi alebo profesionálnemu vojakovi vznikne nárok na túto kúpeľnú starostlivosť, musí byť tento nárok uspokojený zo zdrojov verejného zdravotného poistenia a nie zo zdrojov osobitného účtu.
Ďalším úsporným opatrením, znižujúcim výdavky osobitného účtu, je zúženie rozsahu osôb, ktorým je možné poskytnúť kúpeľnú starostlivosť bezodplatne, a to o poberateľov výsluhových dôchodkov, ktorí nedovŕšili vek 55 rokov alebo ktorých služobný pomer trval menej ako 30 rokov. Súčasne sa zavádza pre policajtov a profesionálnych vojakov v služobnom pomere a pre poberateľov výsluhových dôchodkov, ktorí dovŕšili vek 55 rokov alebo ich služobný pomer trval najmenej 30 rokov povinnosť úhrady 5 % z ceny kúpeľného poukazu, avšak len v období od 1. júla do 31. augusta, čiže aj týmto osobám návrh zákona garantuje bezodplatnú kúpeľnú starostlivosť počas  celého kalendárneho roka, okrem mesiacov júl a august. 
Obmedzuje sa frekvencia poskytovania kúpeľnej starostlivosti pre tú istú chorobu a ako sankčné opatrenie sa zavádza trojročné obmedzenie poskytovania kúpeľnej starostlivosti osobe, ktorá bezdôvodne nenastúpi na poskytnutú kúpeľnú starostlivosť alebo bezdôvodne predčasne ukončí kúpeľnú starostlivosť. Ide o opatrenie, ktoré má zabrániť možnému prepadnutiu kúpeľného poukazu, ak sa nepodarí získať náhradníka a súčasne má viesť k dodržiavaniu liečebného režimu, pretože kúpeľná starostlivosť je poskytovaním zdravotnej starostlivosti.

K bodom 63 až 65 (§ 71 ods. 2, § 75 ods. 1 a 2 a § 76)
Ide o legislatívnotechnické úpravy a doplnenia, bez vecnej zmeny obsahu dotknutých ustanovení platného zákona.

K bodu 66 (§ 80 ods. 3 a 4)
Návrh zákona rozširuje nielen osoby oprávnené kontrolovať dodržiavanie liečebného režimu dočasne neschopným policajtom alebo profesionálnym vojakom na výkon štátnej služby, ale aj kontrolované osoby. Ide o policajtov a profesionálnych vojakov, ktorí sa stali dočasne neschopnými počas výkonu štátnej služby a zostávajú dočasne neschopnými na výkon práce aj po skončení služobného pomeru alebo sa stali dočasne neschopnými na výkon práce po skončení služobného pomeru, ale ešte počas ochrannej lehoty, a to za splnenia ďalších podmienok citovaných v § 7 ods. 1 platného zákona. 

K bodom 67 a 68 [§ 81 ods. 1 písm. b), ods. 2 písm. b, ods. 3 písm. b) a § 82 ods. 6]
Upresňuje sa platné znenie vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“ a vypúšťa sa citácia zrušeného ustanovenia.

K bodom 69 až 72 a 81 [§ 83 ods. 1 písm. i), ods. 2 až 4, § 90 ods. 1 písm. c)]
Znenie dotknutých ustanovení sa precizuje, napríklad aj vo väzbe na zrušené ošetrovné a v § 83 sa vypúšťa odsek 4 ako nadbytočný.

K bodu 73 [§ 84 ods. 4 písm. b)]
V záujme urýchlenia konania o odvolaniach profesionálnych vojakov proti rozhodnutiam o dávkach nemocenského zabezpečenia, rozširujú sa odvolacie orgány, ustanovené v platnom zákone o nadriadeného, rovnako ako je to u policajtov. 
 
K bodu 74 (§ 84 ods. 7)
Vzhľadom na rozvoj výpočtovej techniky pri zabezpečovaní agendy sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov sa zjednodušuje opatrenie rozhodnutia odtlačkom úradnej pečiatky a podpisom oprávnenej osoby v prípadoch, keď sa toto rozhodnutie nedoručuje do vlastných rúk.

K bodu 75 (§ 84 ods. 9)
Návrhom zákona sa len precizuje platné znenie, bez jeho vecnej zmeny. Navrhuje sa ustanoviť, že odvolania proti rozhodnutiam o priznaní, zvýšení, znížení dávky, o zastavení jej výplaty alebo o jej odňatí nemajú odkladný účinok, čím však nie je dotknuté právo oprávnenej osoby domáhať sa opravným prostriedkom zmeny takýchto rozhodnutí. 

K bodom 76 a 80 [§ 85 ods. 1 písm. a), § 87 ods. 1 písm. c) a § 88 ods. 1 písm. b)]
Legislatívnotechnické úpravy súvisiace s premiestnením § 7 ods. 3 do § 6.

K bodom 77 [§ 85 ods. 1 písm. i)]
Rozširuje sa predmet lekárskej posudkovej činnosti, a to vo väzbe na § 119 ods. 1 písm. b) a c) platného zákona, o posudzovanie zdravotného stavu dieťaťa z hľadiska splnenia zákonom ustanovených podmienok pre jeho status nezaopatreného dieťaťa. 

K bodom 78 a 79 (§ 86 ods. 2 a § 86a)
Väzbové ustanovenia, ktoré súvisia s novým znením § 80 ods. 3 a 4, umožňujúcim vykonať kontrolu dodržiavania liečebného režimu aj u dočasne neschopných policajtov a profesionálnych vojakov ustanovených v § 7 ods. 1 platného zákona. Oprávnenia posudkového lekára podľa § 86 ods. 1 a § 86a platného zákona sa rozširujú na týchto policajtov a profesionálnych vojakov, pretože aj tieto osoby sú ešte účastníkmi nemocenského zabezpečenia podľa tohto zákona

K bodu 82 (§ 93)
Novo sa ustanovuje zdroj financovania dávok a služieb sociálneho zabezpečenia; explicitne ustanovené dávky a služby sociálneho zabezpečenia bude uhrádzať ministerstvo zo svojho rozpočtu, resp. odchodné a úmrtné aj posledný služobný úrad policajta alebo profesionálneho vojaka, analogicky s financovaním týchto nákladov civilným zamestnancom. Zmenou zdroja financovania týchto dávok, najmä odchodného, sa výrazne znížia výdavky z osobitného účtu. 

K bodom 83 až 85 [§ 94 ods. 1 písm. a) a b)]
Ide len o legislatívnotechnické úpravy bez zmeny vecného obsahu dotknutých ustanovení.

K bodu 86 [(§ 94 ods. 1 písm. c)]
Vo väzbe na nové znenie § 93 ods. 2 sa zdrojom osobitného účtu stávajú aj príspevky z rozpočtu ministerstva a iného služobného úradu policajta alebo profesionálneho vojaka na odchodné a úmrtné, ktoré i naďalej bude vyplácať útvar sociálneho zabezpečenia ministerstva a Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia.

K bodu 87 [§ 95 písm. c)]
V súvislosti s upresnením znenia§ 63 ods. 4 sa precizuje aj znenie § 95 písm. c) bez zmeny jeho vecného obsahu.

K bodom 88 a 89 [§ 97 ods. 4 písm. a) a b)]
Navrhuje sa zvýšiť poistné platené policajtmi a profesionálnymi vojakmi na výsluhový dôchodok o 2 %, čiže z 5 % na 7 % a poistné platené služobnými úradmi a služobnými orgánmi na ten istý účel o 3 %, čiže zo 17 % na 20 % z vymeriavacieho základu. Návrh právnej úpravy má za cieľ zvýšiť príjmy osobitných účtov a zabezpečiť ich solventnosť a vyrovnanosť. 

K bodu 90 (§ 97 ods. 5)
Vo väzbe na novú úpravu doby trvania služobného pomeru potrebnej pre vznik nároku na výsluhový dôchodok sa novo vymedzuje doba, počas ktorej je policajt, profesionálny vojak, služobný úrad a služobný orgán povinný platiť poistné na výsluhový príspevok. 

K bodu 91 [§ 98 ods. 1 písm. a)]
Legislatívnotechnická úprava.

K bodu 92 (§ 99 ods. 3)
Explicitne sa odkazuje na všeobecné predpisy o sociálnom poistení, podľa ktorých sa určuje rozhodujúce obdobie v tých prípadoch, keď platiteľom poistného je štát. 

K bodom 93 a 95 (§ 100 ods. 1 a § 104) 
Doplňujúce a upresňujúce ustanovenia návrhu zákona.

K bodu 94 (§ 100 ods. 3)
Návrhom zákona sa predlžuje obligatórne ustanovená lehota na výplatu jednorazových dávok výsluhového zabezpečenia, t.j. odchodného a úmrtného, z 30 dní na 60 dní. Toto opatrenie si vyžiadala aplikačná prax a súvisí s administratívnou náročnosťou spracovania dotknutej agendy.

K bodu 96 (§ 105 ods. 8)
Dopĺňa sa § 105 platného zákona o nové ustanovenie, ktoré má posilniť právnu istotu predovšetkým oprávnených osôb a vylúčiť pochybnosti pri jeho aplikácii ako celku.

K bodu 97 [§ 113 ods. 2 písm. b)]
Návrhom zákona sa predlžuje lehota na preukázanie skutočností, rozhodujúcich pre vznik a zánik nároku na dávku sociálneho zabezpečenia, nároku na jej výplatu a jej sumu poberateľom dávky z troch dní na osem dní odo dňa vzniku týchto skutočností. Aplikačná prax ukázala, že doterajšia lehota troch dní je v mnohých prípadoch z objektívnych dôvodov ťažko dodržateľná. 

K bodu 98 [§ 113 ods. 2 písm. g)]
Do platného zákona sa dopĺňa nové ustanovenie, ktoré explicitne zakladá poberateľovi dávky sociálneho zabezpečenia povinnosť vrátiť túto dávku aj v prípade zrušenia rozhodnutia o ukončení služobného pomeru s právnymi následkami ďalšieho trvania služobného pomeru. 

K bodom 99 a 100 (§ 113 ods. 3 a 4)
Vzhľadom na rozvoj ďalších foriem komunikácie medzi orgánom sociálneho zabezpečenia a poberateľom dávky sociálneho zabezpečenia sa návrhom zákona dopĺňajú aj právne účinky oznamovania rozhodujúcich skutočností prostredníctvom elektronickej pošty.

K bodom 101 a 102 (§ 113 ods. 5 a 6)
Upresňuje sa platné znenie vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“.  

K bodu 103 [§ 114 ods. 1 písm. l) a m)]
Rozširujú sa povinnosti služobného úradu a služobného orgánu vo vzťahu k príslušným orgánom sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov o povinnosť odvedenia náhrad regresného typu, ktoré vymohli od tretích osôb. Ide o legislatívne zabezpečenie jednotnej aplikácie zákona a odstránenie nejasností pri jeho aplikácii v praxi. 
Vo väzbe na nové znenie § 67 ods. 1 a 2 sa explicitne ukladá služobnému úradu a služobnému orgánu policajta a profesionálneho vojaka povinnosť predkladať orgánom sociálneho zabezpečenia policajtov a profesionálnych vojakov podklady potrebné na prevod rozhodujúcich dát a poistného medzi týmito orgánmi a Sociálnou poisťovňou.

K bodom 104 a 105 (§ 114 ods. 5 až 7)
Na základe požiadaviek aplikačnej praxe sa upresňuje a dopĺňa platné znenie § 114 ustanoveniami, ktoré umožňujú požadovať náhradu škody od osôb, ktoré ju spôsobili. Vo väzbe na nové znenie § 70 ods. 6 sa explicitne ustanovuje právo útvaru sociálneho zabezpečenia ministerstva alebo Vojenského úradu sociálneho zabezpečenia požadovať náhradu škody v prípade bezdôvodného nenastúpenia na poskytnutú kúpeľnú starostlivosť alebo bezdôvodného predčasného ukončenia kúpeľnej starostlivosti.

K bodu 106 (§ 115 ods. 1)
Platné znenie zákona sa dopĺňa, pretože evidencie na účely sociálneho zabezpečenia vedú aj útvary sociálneho zabezpečenia ministerstva a Vojenský úrad sociálneho zabezpečenia a preto sa aj na tieto subjekty vzťahujú ustanovenia § 115 platného zákona ako celok.

K bodom 107 až 109 [§ 115 ods. 2 písm. h), ods. 3 a § 119 ods. 3]
Úprava textu platných ustanovení zákona vo väzbe na zmeny v terminológii a na zrušenie povinnej vojenskej služby a prípravnej služby. 

K bodu 110 (§ 119 ods. 7)
Precizuje sa pojem sústavnej prípravy na povolanie v harmonizácii s inými všeobecne záväznými právnymi predpismi. 

K bodom 111 a 112 (§ 120 ods. 3 a 4)
Vzhľadom na zložitosť právnych vzťahov v sociálnom zabezpečení policajtov a profesionálnych vojakov sa zvyšuje vek na získanie spôsobilosti na právne úkony z 15 rokov na 18 rokov veku. Doterajšia aplikačná prax ukázala, že platná úprava veku poberateľa dávky sociálneho zabezpečenia sa javí ako nevyhovujúca. 

K bodom 113 až 116
Vo väzbe na zmeny vykonané zákonom č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý zrušil kategóriu „vojak prípravnej služby“, sa súborne vypúšťa tento pojem z tých ustanovení platného zákona, ktoré nie sú priamo dotknuté novelizačnými bodmi návrhu zákona.

K bodu 117
Vo väzbe na zákon č. 580/2004 Z. z. o zdravotnom poistení a o zmene a doplnení zákona č. 95/2002 Z. z . o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa súborne nahrádza pojem „zdravotná starostlivosť“ pojmom „verejná zdravotná starostlivosť“ v tých ustanoveniach platného zákona, ktoré nie sú priamo dotknuté novelizačnými bodmi návrhu zákona.

K bodu 118
Cieľom návrhu zákona je vo vyváženej podobe zaviesť úsporné opatrenia vo vzťahu k vynakladaniu prostriedkov osobitného účtu a stabilizovať policajtov a profesionálnych vojakov v služobnom pomere v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách. Tento cieľ musí byť premietnutý aj do podmienok pre vznik nárokov na sociálne zabezpečenie tých policajtov a profesionálnych vojakov, ktorých služobný pomer vznikol pred účinnosťou návrhu zákona a trvá aj po jeho účinnosti, a je vyjadrený v prechodných ustanoveniach.

K § 143w
V prípade nemocenského zabezpečenia sa garantuje aplikácia predpisov účinných pred nadobudnutím účinnosti návrhu zákona, a to až do uplynutia podpornej doby, čiže v čase dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby patria policajtovi a profesionálnemu vojakovi služobný plat a dávky nemocenského zabezpečenia v rovnakom rozsahu ako pred účinnosťou návrhu zákona.

K § 143x a 143y 
Postupne sa predlžuje doba trvania služobného pomeru potrebná pre vznik nároku na výsluhový príspevok až na desať rokov a explicitne sa ustanovujú počty skončených rokov trvania služobného pomeru potrebných pre dobu trvania výplaty výsluhového príspevku, ako dočasne sa opakujúcej dávky.
Výška výsluhového príspevku je stanovená kombinovane, a závisí od počtu skončených rokov trvania služobného pomeru. Zohľadňuje sa pritom, že ide o policajtov a profesionálnych vojakov, ktorých služobné pomery vznikli pred účinnosťou návrhu zákona a trvajú aj po jeho účinnosti a tomu zodpovedá aj výška výsluhového príspevku, ktorá je za každý skončený rok trvania služobného pomeru pred účinnosťou návrhu zákona 2 % priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60 a za každý skončený rok trvania služobného pomeru po účinnosti návrhu zákona 1 % priemerného mesačného služobného platu zisteného podľa § 60. Návrh zákona limituje celkovú výšku výsluhového príspevku maximálnou percentuálnou sadzbou výsluhového príspevku podľa predpisov účinných pred nadobudnutím účinnosti návrhu zákona (14 rokov x 2 %).
Návrh zákona ustanovuje aj pre týchto policajtov a profesionálnych vojakov právnu možnosť započítania nezhodnotených dní trvania predchádzajúceho služobného pomeru, keďže právne relevantný pre vznik nároku na výsluhový príspevok je skončený rok trvania služobného pomeru a započítanie týchto dní môže zvýšiť počet skončených rokov; celkový limit 28 % však ani pri tomto započítaní nesmie byť prekročený.
Návrh zákona explicitne ustanovuje aj podmienky vzniku nároku na výsluhový príspevok a jeho výšku v prípade skončenia služobného pomeru, ktorý vznikol pred účinnosťou návrhu zákona a skončil po nadobudnutí jeho účinnosti, ak na tento skončený služobný pomer bezprostredne, t.j. nasledujúcim dňom nadväzuje nový služobný pomer. Nárok na výsluhový príspevok vzniká až po skončení novozniknutého služobného pomeru a v jeho výške sa zhodnotí aj doba trvania predchádzajúceho služobného pomeru. Týmto postupom sa zohľadňuje, že tieto bezprostredne nadväzujúce služobné pomery vznikajú spravidla v záujme ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojeného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby a ozbrojených síl.
V prípade iného, než vyššie uvedeného opätovného prijatia do služobného pomeru po účinnosti návrhu zákona, sa postupuje podľa základných ustanovení návrhu zákona, čo má zabrániť špekulatívnej účelovej migrácii medzi vyššie citovanými zložkami.

K § 143z
Pri stanovení odchodného policajtov a profesionálnych vojakov, ktorých služobný pomer vznikol pred účinnosťou návrhu zákona a trvá aj po jeho účinnosti, sa postupuje podľa doterajších predpisov, okrem základu na výpočet odchodného, ktorý sa v tomto prípade určí podľa § 143ac ods. 1, čiže z priemerného mesačného služobného platu dosiahnutého v postupne predlžovanom období pred dňom skončenia služobného pomeru. 
V návrhu zákona sa explicitne ustanovuje, že sa rovnako postupuje pri určení odchodného aj v prípade policajta a profesionálneho vojaka opätovného prijatého po dni účinnosti návrhu zákona do služobného pomeru bez prerušenia, čiže po skončení služobného pomeru v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej službe, Národnom bezpečnostnom úrade, Slovenskej informačnej službe a ozbrojených silách je tento policajt alebo profesionálny vojak v bezprostredne nasledujúci deň prijatý do služobného pomeru v niektorej z týchto zložiek.
Okrem už vyššie citovaného základu na výpočet odchodného sa v obidvoch prípadoch na určenie odchodného primerane aplikujú doterajšie predpisy, vrátane mechanizmu ustanoveného v § 36 platného zákona.

K § 143aa a 143ab
V súlade s vyššie citovaným cieľom návrhu zákona sa postupne po roku predlžuje doba trvania služobného pomeru potrebná pre vznik nároku na výsluhový dôchodok.
Výška výsluhového dôchodku sa ustanovuje v závislosti od predlženej doby trvania služobného pomeru. Doterajšie percentuálne zvýšenie zostáva zachované, dopĺňa sa však 0,5 % zvýšenie vo väzbe na novú hornú hranicu výsluhového dôchodku, zodpovedajúcu 40 skončeným rokom trvania služobného pomeru. U policajtov a profesionálnych vojakov, ktorých služobný pomer vznikol pred účinnosťou návrhu zákona, sa pre výpočet výsluhového dôchodku zavádza nový základ, ustanovený v § 143ac. 
Návrh zákona ustanovuje aj úpravu výšky výsluhového dôchodku v prípade opätovného prijatia do služobného pomeru po účinnosti návrhu zákona a plne rešpektuje, že opätovným prijatím do služobného pomeru nárok na výsluhový dôchodok nezaniká, zaniká iba nárok na jeho výplatu. Návrh zákona súčasne garantuje poberateľovi výsluhového dôchodku, že v prípade obnovenia výplaty výsluhového dôchodku, jeho výška nebude nižšia ako výsluhový dôchodok vyplácaný pred  novovzniknutým služobným pomerom. K zníženiu by mohlo dôjsť, a to aj napriek započítaniu doby novovzniknutého služobného pomeru a súvisiacemu percentuálnemu zvýšeniu, napríklad v súvislosti s novým základom na jeho výpočet podľa § 143ac ods. 2 z priemerného mesačného služobného platu dosiahnutého v období posledných desiatich skončených kalendárnych rokov pred dňom skončenia služobného pomeru. Návrh zákona aj v prípade výsluhového dôchodku ustanovuje započítanie nezhodnotených dní trvania predchádzajúceho služobného pomeru; celkový limit 65 % zo základu zisteného podľa § 60 však ani pri tomto započítaní nesmie byť prekročený.
V prípade skončenia novovzniknutého služobného pomeru, ktorý vznikol bezprostredne nasledujúcim dňom po skončení predchádzajúceho služobného pomeru, sa postupuje ako pri neprerušenom služobnom pomere, vrátane použitia základu na jeho výpočet podľa § 143ac ods. 1. Rovnako ako v prípade výsluhového príspevku sa zohľadňuje, že tieto bezprostredne nadväzujúce služobné pomery vznikajú spravidla v záujme ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojeného zboru, Hasičského a záchranného zboru, Horskej záchrannej služby, Národného bezpečnostného úradu, Slovenskej informačnej služby a ozbrojených síl.
V súvislosti s navrhovanou úpravou výsluhového dôchodku možno očakávať, že sa bude miera znižovania výdavkov z osobitného účtu znižovať, avšak len postupne. 

K § 143ac
Navrhuje sa postupne po rokoch predlžovať obdobie, z ktorého sa bude zisťovať základ na výpočet odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku, a to z dnešného príjmovo najlepšieho skončeného kalendárneho roka v období posledných desiatich skončených kalendárnych rokov pred dňom skončenia služobného pomeru až na obdobie posledných desiatich skončených kalendárnych rokov služobného pomeru pred skončením služobného pomeru. Toto opatrenie, ktoré je v súlade so zachovaním kariérneho princípu pri výkone štátnej služby, sa bude premietať do postupného znižovania výdavkov z osobitného účtu. 
V záujme predchádzania špekulatívnej účelovej migrácii a posilnenia stabilizácie policajtov a profesionálnych vojakov v služobných pomeroch v ozbrojených bezpečnostných zboroch, ozbrojenom zbore, Hasičskom a záchrannom zbore, Horskej záchrannej sa v prípade policajta a profesionálneho vojaka, ktorí sú opätovne prijatí do služobného pomeru po nadobudnutí účinnosti návrhu zákona ustanovuje, že základom na výpočet výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku je priemerný mesačný služobný plat dosiahnutý v období posledných desiatich skončených kalendárnych rokov pred skončením služobného pomeru. 
V prípadoch bezprostredne nadväzujúcich služobných pomerov, t. j. bez časového prerušenia, ktoré sa vykonávajú spravidla v záujme vyššie uvedených zložiek, sa základ na výpočet odchodného, úmrtného, výsluhového dôchodku a invalidného výsluhového dôchodku zisťuje ako pri neprerušenom služobnom pomere.

K § 143ad až 143af
Prechodné ustanovenie k zrušeným ustanoveniam § 59 písm. a) a c), podľa ktorého sa zvýhodnene započítané doby výkonu funkcií výkonných letcov a doby výkonu služby v zahraničí zachovávajú, ak služobný pomer trvá aj po účinnosti návrhu zákona, úprava valorizácie sirotských výsluhových dôchodkov po zomretých, ktorým vznikol nárok na základe § 137 a alebo § 143h a súbehu materského a výsluhového príspevku u policajtky a profesionálnej vojačky, ktorá nastúpila na materskú dovolenku pred účinnosťou návrhu zákona.

K čl. II, III a V
Vo väzbe na sprísnenie kontroly dodržiavania liečebného režimu podľa článku I, sa aj v statusových zákonoch ukladá príslušníkovi Policajného zboru, príslušníkovi Slovenskej informačnej služby, príslušníkovi Národného bezpečnostného úradu, príslušníkovi Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky, colníkovi a profesionálnemu vojakovi povinnosť zdržiavať sa počas dočasnej neschopnosti na výkon štátnej služby pre chorobu a úraz na adrese na území Slovenskej republiky, okrem prípadov, keď je zdravotná starostlivosť poskytovaná mimo územia Slovenskej republiky.  

K článku IV
Zo zákona č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore v znení neskorších predpisov sa vypúšťa ustanovenie, ktoré je nadbytočné vo vzťahu k úprave podľa § 60 ods. 2 platného zákona a súčasne sa ukladá príslušníkovi Hasičského a záchranného zboru a príslušníkovi Horskej záchrannej služby zdržiavať sa počas dočasnej neschopnosti na vykonávanie štátnej služby pre chorobu a úraz na adrese na území Slovenskej republiky, okrem prípadov, keď je zdravotná starostlivosť poskytovaná mimo územia Slovenskej republiky.  

K článku VI
Navrhuje sa dátum účinnosti zákona.