Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení zákon č. 331/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 563/2009 Z. z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, v znení zákona č. 246/2012 Z. z. 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	133  / 73 	
Počet vyhodnotených pripomienok	133 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	17  / 6 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	14  / 10 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	102  / 57 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	 	 	x 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Republiková únia zamestnávateľov 	22 (3o,19z) 	 	 	 	
32 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	VSU 	 	 	 	x 	
34 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	6 (1o,5z) 	 	 	 	
35 .	Union zdravotná poisťovňa, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
36 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
37 .	DÔVERA zdravotná poisťovňa, a.s. 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
38 .	Slovenská banková asociácia 	14 (12o,2z) 	 	 	 	
39 .	Klub 500 	8 (0o,8z) 	 	 	 	
40 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	7 (4o,3z) 	 	 	 	
41 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
42 .	eustream a.s. 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
43 .	Slovenská asociácia poisťovní 	7 (5o,2z) 	 	 	 	
44 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	x 	 	
45 .	COOP Jednota Slovensko, spotrebné družstvo 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
46 .	Nafta a.s 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
47 .	Slovenská komora daňových poradcov 	17 (6o,11z) 	 	 	 	
48 .	Slovenský plynárenský priemysel, a.s. 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
	SPOLU	133 (60o,73z) 	0 (0o,0z) 	19 	6 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K bodu 12  
Z rovnakých dôvodov, aké sú uvedené v odôvodnení k bodu 12, odporúčame rovnako upraviť sumy aj v § 82 ods. 1 zákona. 	O 	N 	Uvedený bod návrhu zákona navrhované odporúčanie už obsahuje. 	
MV SR 	K bodu 25  
V § 69 ods. 14 písm. b) má byť správne na konci čiarka. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 28 (§ 78a ods. 9 )  
V druhej vete žiadame nahradiť slová „môže uložiť“ slovom „uloží“. Sme toho názoru, že pri opakovanom porušení povinnosti nie je na mieste fakultatívna možnosť ukladania pokuty, navyše pri navrhovanej nulovej minimálnej hranici pokuty. 	O 	A 	 	
MV SR 	K bodu 36  
V § 82 ods. 2 odporúčame z dôvodu jednoznačnosti doplniť za slovom „daň“ slová „ku dňu“. 	O 	N 	Určiť deň skončenia podnikania v uvedených prípadoch je problematické z dôvodu rôznych právnych foriem subjektov registrovaných podľa § 7 a § 7a zákona o DPH. 	
MDVaRR SR 	K § 74 ods. 3 písm. c) 
V § 74 ods. 3 písm. c) odporúčame slová „diaľnic, ciest pre motorové mozidlá a ciest I. triedy“ nahradiť slovami „diaľnic a rýchlostných ciest“. 	O 	N 	Odporúčanie je nad rámec návrhu novely zákona. 	
MDVaRR SR 	K Doložke zlučiteľnosti, bod 3 písm. a) 
Za slová „smernica Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006“ odporúčame vložiť predložku „o“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Doložke zlučiteľnosti, bod 3 písm. a) 
V celom bode 3 písm. a) odporúčame slová „Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskom spoločenstve a Zmluva o Európskej únii“ nahradiť slovami „Lisabonskej zmluvy, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva“ podľa Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	ČA 	Nie je možné zmeniť text podľa odporúčania z dôvodu nastavenia šablóny na portáli právnych predpisov. V prílohe materiálu však bude priložená doložka zlučiteľnosti upravená podľa Prílohy č. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bodu 40 
Novelizačný bod 40 odporúčame rozdeliť na dva novelizačné body 40 a 41. Novelizačný bod 40 odporúčame formulovať takto: „V § 85l nadpise sa číslo „2014“ nahrádza číslom „2016“.“ Novelizačný bod 41 odporúčame formulovať takto: „V § 85l sa číslo „2013“ nahrádza číslom „2015“. “ 	O 	N 	Použitú legislatívnu techniku považujeme za správnu. Rovnaká legislatívna technika bola použitá aj v novele zákona o DPH č. 246/2012 Z. z. 	
MO SR 	Nad rámec novely 
Navrhujeme v rámci novely zákona riešiť duplicitné zdanenia služieb spočívajúcich v prácach na hnuteľnom hmotnom majetku prijatých od dodávateľa z tretieho štátu v súvislosti so zákonom č. 199/2004 Z. z. Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a s nariadením Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Predmetná problematika nie je riešená a za súčasného právneho stavu dochádza k duplicitnému zdaňovaniu. 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu novely zákona. Prípadnému riešeniu musí predchádzať zmena smernice Rady 2006/112/ES. 	
MO SR 	K bodu 28 
Odporúčame spresniť, ktoré daňové subjekty budú mať povinnosť podávať kontrolný výkaz podľa § 78a. 

Odôvodnenie: 
Z navrhovaného ustanovenia zákona nie je zrejmé, ktorých daňových subjektov registrovaných podľa § 4 zákona sa povinnosť podávať kontrolný výkaz bude týkať. Podľa § 4 zákona je totiž registrovaná u správcu dane aj rozpočtová organizácia, ktorá je platiteľom dane z pridanej hodnoty (ďalej len „daň“) len v rozsahu niektorej z činností podľa prílohy č. 8 k zákonu s nárokom na jej odpočet. Z hlavnej činnosti vystupuje rozpočtová organizácia v postavení nezdaniteľnej osoby a nie je platiteľom dane. Je nadobúdateľom tovaru za protihodnotu v tuzemsku z iného členského štátu Európskej Únie a zdaniteľnou osobou na účely prijatia určitých služieb dodaných z iného členského štátu Európskej Únie a z tretieho štátu. Vedľajšiu hospodársku činnosť vykonávať nemôže, pokiaľ osobitný predpis neustanovuje inak. Na základe uvedeného nie je zrejmé, či povinnosť podávať kontrolný výkaz sa bude týkať aj takýchto organizácií ustanovených v § 3 ods. 4 zákona, ktoré majú v rámci zákona špecifické postavenie. Ak túto povinnosť rozpočtová organizácia bude mať, v akom rozsahu sa jej bude týkať, t. j. ktoré údaje v ňom bude povinná uvádzať. 

 	O 	N 	Kontrolný výkaz musí podávať každý platiteľ dane z pridanej hodnoty bez ohľadu na jeho právne postavenie a právny dôvod, na základe ktorého sa stal platiteľom dane. 	
MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ 
V doložke zlučiteľnosti právneho predpisu odporúčame správne uviesť znenie smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty. 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K doložke zlučiteľnosti právneho predpisu s právom EÚ 
Odporúčame zaradiť smernicu Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 a nariadenie Rady (ES) č. 1798/2003 zo 7. októbra 2003 do časti "sekundárne právo EÚ prijaté pred nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy". 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Upozorňujeme, že predkladaným návrhom sa zavádza povinnosť elektronického vyhotovenia kontrolného výkazu pre všetkých platiteľov dane z pridanej hodnoty. Ide o administratívne veľmi zaťažujúci moment, keďže na kontrolnom výkaze sa majú uvádzať nielen údaje z faktúr, ale aj zo zjednodušených faktúr, ktorých funkciu plní doklad vyhotovený elektronickou registračnou pokladnicou (ERP), z rôznych zmlúv (v prípade prijatia služieb z iného členského štátu alebo tretieho štátu, kedy povinnosť platiť daň má platiteľ dane v Slovenskej republike, ako aj v ostatných prípadoch samozdanenia služby alebo tovaru, 
kedy sa budú uvádzať údaje aj z iných dokladov), ak platiteľ dane z pridanej hodnoty nemá k dispozícií faktúru v čase podania kontrolného výkazu. 
Zároveň upozorňujeme na skutočnosť, že návrh zákona predpokladá, že všetci platitelia dane z pridanej hodnoty majú elektronické účtovníctvo, čo podnikateľovi neukladá žiadny zákon. 
 	O 	N 	Nie je v súlade so zámerom návrhu novely zákona. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov  
Odporúčame doložku vybraných vplyvov doplniť o kvantifikáciu vplyvu na podnikateľské prostredie a kvantifikáciu pozitívneho vplyvu na rozpočet verejnej správy, ktorý by mal vyplývať z vplyvu predkladaného návrhu na podnikateľské prostredie. 
Odôvodnenie: Povinnosť elektronického vyhotovenia kontrolného výkazu pre všetkých platiteľov dane z pridanej hodnoty so všetkými návrhom zákona požadovanými údajmi predstavuje enormné zvýšenie záťaže pre podnikateľské subjekty, ktorá nie je kvantifikovaná v doložke vybraných vplyvov. 
Vzhľadom na zavedenie povinnosti predkladania kontrolného výkazu, je potrebné kvantifikovať vplyv na podnikateľské prostredie, zároveň z takéhoto opatrenia by mal vyplynúť aj pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, ktorého kvantifikácia v doložke vybraných vplyvov absentuje. Sme toho názoru, že zavedenie opatrenia, ktoré výrazným spôsobom zvyšuje záťaž podnikateľských subjektov bez pozitívneho vplyvu na daňové príjmy, nie je vhodným opatrením. 
 	O 	N 	Zastávame názor, že doložka vybraných vplyvov obsahuje všetky kvantifikácie, ktoré bolo možné vyčísliť. Ostatné vplyvy sú popísané slovne. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
Odporúčame v doložke vybraných vplyvov zhodnotiť všetky vplyvy predkladaného návrhu zákona. 
Odôvodnenie: Sme toho názoru, že v doložke vybraných vplyvov nie sú dostatočne zohľadnené všetky vplyvy predkladaného návrhu zákona. Napríklad v analýze vplyvu 
na podnikateľské prostredie absentujú počty podnikateľov, ktorých sa navrhované opatrenia dotknú, absentuje výška nákladov, ktoré podnikateľské subjekty vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu zákona a v analýze vplyvov na informatizáciu spoločnosti absentuje popis finančných investícií pri informatizácii – výška, úroveň financovania a pod. 
 	O 	N 	Zastávame názor, že doložka vybraných vplyvov obsahuje všetky kvantifikácie, ktoré bolo možné vyčísliť. Ostatné vplyvy sú popísané slovne. 	
MZ SR 	K čl. I k bodu 25 
Do § 69 žiadame doplniť nový odsek 16, ktorý znie: 
(16) Ustanovenie odseku 14 písm. b) sa nevzťahuje na platiteľa, ktorému je alebo má byť dodaný tovar alebo služba v tuzemsku na základe zmluvy, ktorú je tento platiteľ povinný uzatvoriť podľa osobitného zákona. 

V poznámke pod čiarou žiadame uviesť odkaz na § 7 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach v znení neskorších predpisov a na § 21 ods. 9 zákona č. 362/2011 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

Odôvodnenie: 
Zdravotné poisťovne majú zákonnú povinnosť uzatvoriť zmluvu s každým poskytovateľom lekárenskej starostlivosti, ktoré sú, rovnako ako zdravotná poisťovňa platiteľmi DPH. Možnosti ukončenia zmluvného vzťahu sú zákonne obmedzené. 
Zdravotná poisťovňa by sa tak stala v konečnom dôsledku ručiteľom za záväzky bez možnosti ukončiť zmluvný vzťah alebo inak ovplyvniť plnenie záväzkov lekárne voči správcovi dane. V konečnom dôsledku by tak dochádzalo k ručeniu za záväzky súkromného subjektu (lekárne) verejnými zdrojmi – prostriedkami povinného verejného zdravotného poistenia. 
Vzhľadom ku skutočnosti, že zdravotná poisťovňa musí mať zo zákona zmluvný vzťah s každým poskytovateľom lekárenskej starostlivosti ( § 7 ods.3 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v platnom znení), znamená pre ňu ručenia za neodvedenú DPH významné finančné riziko. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	N 	Dňa 24.6.2013 sa uskutočnilo rozporové konanie na úrovni riaditeľov odborov ministerstiev. Zástupcovia na rozporovom konaní konštatovali, že uplatnená pripomienka je nad rámec návrhu novely zákona. Ministerstvo financií poskytlo podrobnejšie vysvetlenie k problematike, ktorá je predmetom metodického pokynu FR SR, vrátane informácií o prístupoch vyplývajúcich z judikatúry SD EÚ. Na základe uvedeného ministerstvo zdravotníctva netrvá na zásadnej pripomienke. 	
MZ SR 	K čl. III 
Vzhľadom na úpravu v čl. I bode 40, ktorým sa stupuje do prechodného ustanovenia s účinnosťou od 1. januára 2014, odporúčame v účinnosti vyjadriť, že aj tento bod nadobúda účinnosť už 31. decembra 2013. Ustanovenie o účinnosti by tak znelo: Tento zákon nadobúda účinnosť 1. decembra 2013 okrem čl. I bodov 1 až 39, ktoré nadobúdajú účinnosť 1. januára 2014. 	O 	N 	Použitú legislatívnu techniku považujeme za správnu. Rovnaká legislatívna technika bola použitá aj v novele zákona o DPH č. 246/2012 Z. z. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 7 – slová „uvádzacej vete“ odporúčame vypustiť. 	O 	N 	Použitú legislatívnu techniku považujeme za správnu. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 29 – odporúčame ho zaradiť za bod 27 a v tomto zmysle odporúčame upraviť aj ďalšie číslovanie príslušných bodov. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodom 3 a 4 
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien body spojiť a uviesť § 4 ods. 4 v úplnom znení. 	O 	N 	Použitá legislatívna technika je podľa nášho názoru správna. 	
GP SR 	K bodu 6 
Vypustenie štvrtej vety v § 4b ods. 5 uviesť samostatne. 	O 	N 	Použitá legislatívna technika je podľa nášho názoru správna. 	
GP SR 	K bodu 7 
Zmenu v § 4c ods. 1 vyjadriť nasledovne: „... sa slová „§ 4 ods. 1 až 4“ nahrádzajú slovami „§ 4 ods. 1 a 2“.“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodu 8 
Zmenu § 4c ods. 4 vyjadriť podľa pripomienky k bodu 7. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodom 12 až 14 
Zmeny v sumách upraviť podľa bodu 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	N 	Použitú legislatívnu techniki považujeme za správnu. V navrhovaných bodoch sa okrem zmeny sumy sa mení aj slovné vyjadrenie meny. 	
GP SR 	K bodu 28 
V § 78a ods. 10 slovo „opatrenie“ nahradiť slovami „všeobecne záväzným právnym predpisom“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K bodom 39 a 40 
Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1. januára upraviť z dôvodu, že prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2014 sú uvedené už v § 85l; navyše úprava navrhovaná v § 85l je zmätočná.  	O 	N 	Pripomienka nie je jasná ani odôvodnená. 	
GP SR 	K Čl. III 
Z Čl. III vyplýva, že zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2014 s výnimkou Čl. II, ktorý posúva nadobudnutie účinnosti zmeny zákona č. 222/2004 Z. z. (Čl. V zákona č. 331/2011 Z. z.) s účinnosťou od 31. decembra 2013. Odporúčame zvážiť takto navrhnutú účinnosť, ktorá sťažuje prehľadnosť právnej úpravy a nie je odôvodnená ani v osobitnej časti dôvodovej správy.  	O 	N 	Posunutie účinnosti je nutné z dôvodu potreby konsolidácie verejných financií. 	
RUZ 	Postoj RÚZ k predkladanému materiálu 
Hlavným cieľom predloženej novely zákona je boj s daňovými podvodmi na DPH. Zároveň so zavedením nových opatrení v boji proti daňovým podvodom a únikom má Ministerstvo financií Slovenskej republiky v úmysle neustále zlepšovať kvalitu podnikateľského prostredia v oblasti dane z pridanej hodnoty, a to najmä odstraňovaním administratívnych prekážok podnikania, znižovaním administratívnej záťaže a celkovým zjednodušením legislatívy, čo sa odzrkadlí vo väčšej právnej istote platiteľov dane. Uvedené ciele podporuje, súčasne však dodáva, že predkladaná novela obsahuje viacero ustanovení, ktoré podľa nášho názoru spôsobujú neprimeranú záťaž podnikateľskému sektoru, pričom ich efekt podľa nášho názoru nebude kompenzovať spôsobené náklady. Z týchto dôvodov a s cieľom zlepšenia niektorých ďalších ustanovení na základe podnetov z praxe predkladá RÚZ k návrhu nasledovné pripomienky. 	O 	N 	Ide o vyjadrenie názoru, ktorý nemá charakter pripomienky v zmysle Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 3 
RÚZ navrhuje formulovať uvedený novelizačný bod nasledovne: 

„3. V § 4 ods. 4 prvej vete sa slová „podnik alebo časť podniku platiteľa tvoriacu“ nahrádzajú slovami „do vlastníctva hmotný majetok a nehmotný majetok alebo vstúpi ako nájomca alebo podnájomca do práv a povinností vyplývajúcich z nájomnej zmluvy v rámci nadobudnutého podniku alebo časti podniku platiteľa tvoriacej“ a v štvrtej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „a v tej istej lehote predložiť doklady osvedčujúce túto skutočnosť“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť do ustanovenia aj možnosť, že majetok nadobudnutý kúpou podniku má tento podnik v prenájme. V praxi sa totiž často môže vyskytnúť financovanie majetku prostredníctvom finančného prenájmu a teda vlastník podniku nie je právnym ale ekonomickým vlastníkom majetku využívaného v rámci podniku. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 4 ods. 4 zákona o DPH nadväzuje na § 10 zákona o DPH, ktorého základ vychádza z čl. 19 ods. 1 smernice Rady 2006/112/ES. Uvedené ustanovenie smernice sa nevzťahuje na prenájom majetku. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 4 
RÚZ navrhuje formulovať uvedený novelizačný bod nasledovne: 

„4. V § 4 ods. 4 posledná veta znie: „Daňový úrad preverí a porovná skutkový stav s údajmi v oznámení a dokladoch podľa štvrtej vety a ak sú údaje v oznámení a dokladoch pravdivé a správne, zaregistruje platiteľa, vydá mu osvedčenie o registrácii pre daň a pridelí mu identifikačné číslo pre daň do desiatich dní odo dňa doručenia oznámenia skutočnosti a dokladov osvedčujúcich túto skutočnosť.“ a na konci sa pripája táto veta: „Ak daňový úrad osobu nezaregistruje, vydá o tom rozhodnutie.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru registračné konanie je daňové konanie, a preto je správca dane povinný vydať daňovému subjektu rozhodnutie. Vydaním rozhodnutia sa zabezpečí daňovému subjektu právo odvolať sa voči rozhodnutiu správcu dane o zamietnutí registrácie. V prípade upovedomenia daňového úradu nemá daňový subjekt legálnu možnosť brániť sa voči konaniu správcu dane. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 11 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely zákona nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„11. v § 5 ods. 1 sa dopĺňa nové písmeno f) v znení: 

„f) tovar v colnom sklade, v slobodnom pásme alebo v slobodnom sklade, a zahraničná osoba bola zastúpená daňovým zástupcom podľa § 69c,“ 

Odôvodnenie: 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §48c 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 11 – v časti §6a , odsek 3 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení na koniec vety doplniť slová: „a v osvedčení o registrácii pre daň uvedie, podľa ktorého ustanovenia § 4 alebo § 5 a § 6 je zdaniteľná osoba registrovaná. “. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka sa predkladá s cieľom posilnenia právnej istoty dotknutých subjektov, ako aj pre správnu aplikáciu režimu „reverse-charge“, aby platiteľ prijímajúci službu od takýchto subjektov presne vedel, aká osoba mu službu poskytuje. 
 	Z 	N 	Zákon o DPH neupravuje náležitosti osvedčenia o registrácii pre daň. Postup správcu dane pri zmene registrácie je vysvetlený v dôvodovej správe. MF zabezpečí informovanie FR SR k predmetnej problematike. 	
RUZ 	5. Pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 14 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„14. V § 9 ods. 3 sa za slová „iné ako v odseku 2“ vkladá čiarka a za ňou nasledovný text:„ pri obstaraní ktorej bola daň úplne alebo čiastočne odpočítateľná,“.“ 

Odôvodnenie: 
Zákon o DPH v súčasnosti považuje za dodanie tovaru za protihodnotu aj: 

- dodanie tovaru na osobnú spotrebu platiteľa, jeho zamestnancov, bezodplatné dodanie tovaru alebo dodanie tovaru na ďalší iný účel ako na podnikanie, 
- užívanie hmotného majetku, ktorý je vo vlastníctve platiteľa, na osobnú spotrebu platiteľa alebo jeho zamestnancov alebo na iný účel ako podnikanie , 
- 
a to iba v prípadoch, že pri jeho kúpe alebo vytvorení vlastnou činnosťou bola daň úplne alebo čiastočne odpočítateľná (§ 8 ods. 3, § 9 ods. 2). 

Ale pri bezodplatnom dodaní služby inom ako užívanie hmotného majetku, ktorý je vo vlastníctve platiteľa (§ 9 ods. 3) už takéto dodanie považuje vždy za dodanie za protihodnotu, a to bez ohľadu na skutočnosť, či pri obstaraní takejto služby bola daň úplne alebo čiastočne odpočítateľná. Preto pri takomto bezodplatnom dodaní služby, ktorú platiteľ obstaral s DPH na iný účel ako je podnikanie, by bol platiteľ znevýhodnený, pretože v prvom kroku by nemal nárok na odpočítanie dane na vstupe (§ 49 ods. 2) a následne keby túto službu dodal bezodplatne, musel by odviesť DPH na výstupe. 
Napr. podnikateľ by od dopravného podniku zabezpečil prepravné služby - preprava detí počas výletu – pre detský domov a nepožadoval by žiadnu úhradu od detského domova. To znamená, že prepravnú službu od dopravného podniku prijal na iný účel ako je podnikanie a preto si daň na vstupe nemôže odpočítať. Ale na druhej strane bezodplatne dodal prepravnú službu detskému domovu (nejedná sa o užívanie majetku podnikateľa) a preto by musel podľa § 9 ods. 3 odviesť daň. 

Štátny rozpočet pri súčasnej úprave § 9 ods. 3 neoprávnene získava DPH dvakrát – prvýkrát pri dodaní služby toho platiteľa, ktorý skutočne službu vykonal (dopravný podnik podľa horeuvedeného príkladu) a druhýkrát pri bezodplatnom dodaní služby platiteľom, ktorý službu najprv obstaral a následne dodal inej osobe (podnikateľ podľa horeuvedeného príkladu). 
 	O 	N 	Ustanovenie zákona je v súlade s čl. 26 bod 1 písm. b) smernice Rady 2006/112/ES. MF zabezpečí doplnenie metodiky FR SR. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 16 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Uvedený návrh zbytočne zvyšuje administratívnu záťaž platiteľov. 
 	Z 	N 	Problematiku bolo nevyhnutné riešiť z dôvodu problémov v podnikateľskej praxi. Uvedenou problematikou sa v decembri 2012 zaoberala Komisia na zabezpečenie jednotného metodického výkladu za oblasť dane z pridanej hodnoty (pozri zápis z 12. zasadnutia Komisie). 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 17 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„17. V § 25 ods. 4 sa navrhuje vypustiť text za bodkočiarkou a nahradiť bodkočiarku bodkou.“ 

Ostatné novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Z aplikačnej praxe vyplýva, že výnimka uvádzaná v tomto ustanovení je mätúca a nemá opodstatnenie. Preto navrhujeme vypustenie tejto výnimky 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 18 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„18. V § 43 ods. 8, v prvej vete za slová: „..vykoná odberateľ“ doplniť text: „alebo dodávateľ“.“ a za slová „zabezpečí odberateľ“ doplniť text: „alebo dodávateľ“. 

Ostatné novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Je všeobecne známe, že z úrovne MF SR sa skôr preferuje vypustenie stanovenej lehoty s odvolaním sa na rozsudky ESD, avšak rozsudky rátajú s tým, že príslušné doklady budú niekedy predložené. Vychádzajúc z praktických skúseností však predovšetkým odberatelia z pôvodnej európskej pätnástky vyžadujú, aby sme pri žiadosti o potvrdenie uskutočnenia dodania tovaru do iného členského štátu resp. pri žiadosti o predkladanie prepravných dokladov alebo iných alternatívnych dokladov uviedli, v zmysle ktorého ustanovenia zákona o DPH ich o to žiadame, pretože inak nie sú vôbec ochotní tieto doklady predkladať dodávateľovi. 

 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona.MF zastáva názor, že v tomto prípade ide o nepochopenie ustanovenia. Zo zákona nevyplýva, že doklad a dôkaz o preprave musí mať platiteľ dane do momentu na podanie DP. MF sa skôr prikláňa k vypusteniu ustanovenia odseku 8 zo zákona, nakoľko nie je v súlade s judikatúrou SD EÚ. 
 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., nový novelizačný bod číslo 18 
RÚZ navrhuje do návrhu novely vložiť nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„18. §48c znie: 

„§ 48c 
Oslobodenie od dane pri dodaní tovaru v colnom sklade, v slobodnom pásme alebo v slobodnom sklade 

(1) Na účely tohto ustanovenia sa rozumie: 

a) colným skladom sklad verejný alebo súkromný, kde skladovateľom je osoba, ktorej bolo udelené povolenie na prevádzkovanie colného skladu, 
b) ukladateľom do colného skladu je osoba viazaná colným vyhlásením, na základe ktorého bol tovar prepustený do režimu colné uskladňovanie alebo osoba, na ktorú boli prevedené práva a povinnosti tejto osoby39), 
c) slobodným pásmom a slobodným skladom časti colného územia spoločenstva alebo objekty umiestnené na tomto území a oddelené od zvyšnej časti tohto územia podľa osobitného predpisu40). 

(2) Oslobodené od dane je dodanie tovaru umiestneného v slobodnom pásme, slobodnom sklade alebo v colnom sklade. 

(3) Oslobodené od dane je poskytnutie služieb vzťahujúcich sa na tovar umiestnený v slobodnom pásme, v slobodnom sklade alebo v colnom sklade.“ 

Odôvodnenie: 
Návrh vyplýva zo snahy zamedziť dvojitému zdaneniu tovaru umiestnenému v colnom sklade, slobodnom sklade a slobodnom pásme (ďalej len sklade), ktorý na jednej strane je zaťažený daňou pri predaji v tomto sklade a následne je zaťažený daňou pri jeho prepustení do voľného obehu. 
V prípade zavedenia oslobodenia od dane pri predaji tovaru v sklade s plným nárok na odpočet od DPH by sa zjednodušili podmienky pre podnikateľské subjekty. Zároveň pri zavedení tohto zjednodušenia, by sa znížila administratívna náročnosť pre zahraničné subjekty, ktorým z dôvodu dodania tovaru v sklade vznikla povinnosť registrovať sa za platiteľa DPH. Preto ďalšie ustanoveniach § 5, § 55a a nový §69b sú riešené z hľadiska zahraničných zdaniteľných osôb 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 20 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava § 53 zvyšuje neúmerne administratívnu záťaž pre platiteľov dane, ktorí majú široké portfólio dodávateľov a nakupovaných komodít bez významnejšie prínosu pre štátny rozpočet 
 	Z 	N 	Ustanovenie nadväzuje na úpravu § 25 ods. 1 zákona. Problematika bola na podnet z praxe prerokovaná na 12. zasadnutí Komisie na zabezpečenie jednotného metodického výkladu za oblasť dane z pridanej hodnoty, ktoré sa uskutočnilo dňa 14.12.2012. 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu číslo 22 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„22. V § 55a, ods. 2, písm. c) sa dopĺňa nový bod 6. v znení: 

„6. tovaru v colnom sklade, v slobodnom pásme alebo v slobodnom sklade, a žiadateľ bol zastúpený daňovým zástupcom podľa § 69c. 

Odôvodnenie: 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §48c 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 26 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„26. vkladá sa nový § 69c v znení: 

„§ 69c 
Daňový zástupca pri dodaní tovaru v colnom sklade, v slobodnom pásme alebo v slobodnom sklade 

(1) Zahraničná osoba, ktorá nie je platiteľom podľa tohto zákona, sa vo veci uplatnenia oslobodenia podľa § 48b môže dať zastúpiť daňovým zástupcom. Daňový zástupca môže byť len platiteľ so sídlom alebo bydliskom v tuzemsku. Daňový zástupca musí mať na zastupovanie zahraničnej osoby udelené písomné plnomocenstvo s úradne overeným podpisom a osobitné identifikačné číslo pre daň pridelené Daňovým úradom Bratislava. 

(2) Písomné plnomocenstvo podľa odseku 1 musí obsahovať 
a) vyhlásenie splnomocniteľa, že ide o daňové zastúpenie v mene a na účet zahraničnej osoby vo veci uplatnenia oslobodenia od dane podľa § 48b, 
b) vyhlásenie, že splnomocniteľ je zahraničnou osobou a nie je platiteľom podľa tohto zákona, 
c) splnomocnenie daňového zástupcu na podanie daňového priznania. 

(3) Daňový úrad Bratislava vydá na žiadosť platiteľa daňovému zástupcovi osobitné osvedčenie o pridelení osobitného identifikačného čísla pre daň, pod ktorým daňový zástupca koná v mene zastúpenej zahraničnej osoby. Osvedčenie vydá Daňový úrad Bratislava najneskôr do siedmich dní odo dňa doručenia žiadosti. Daňový zástupca pod týmto osobitným identifikačným číslom pre daň môže konať v mene viacerých zastúpených zahraničných osôb. 

(4) Daňový zástupca je povinný viesť záznamy o dodaní tovaru osobitne za každú zastúpenú zahraničnú osobu. Záznamy musia obsahovať názov alebo meno zastúpenej zahraničnej osoby a adresu jeho sídla alebo bydliska. 

(5) Daňový zástupca je povinný podať za zastúpené zahraničné osoby daňové priznanie Daňovému úradu Bratislava za obdobie kalendárneho štvrťroka, a to do 25 dní po skončení kalendárneho štvrťroka. K daňovému priznaniu je daňový zástupca povinný priložiť zoznam zastúpených zahraničných osôb s uvedením sumy všetkých základov dane ním deklarovaných dodaní tovaru osobitne za každú zastúpenú zahraničnú osobu. 

(6) Daňový zástupca má práva a povinnosti zastúpenej osoby v rozsahu, v akom koná za zastúpenú zahraničnú osobu vo veci oslobodenia od dane podľa § 48b na základe udeleného plnomocenstva. 

(7) Ak daňový zástupca opakovane poruší povinnosti podľa odsekov 4 a 5, Daňový úrad Bratislava odníme daňovému zástupcovi osobitné osvedčenie o pridelení osobitného identifikačného čísla pre daň. 

(8) Ak si zahraničná osoba, zvolí daňového zástupcu, nie je povinná podať žiadosť o registráciu pre daň podľa § 5.“ 

Poznámka pod čiarou: 
39) čl. 99 nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva v platnom znení 
40) čl. 166 nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex spoločenstva v platnom znení 

Odôvodnenie: 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §48c 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 27 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
V návrhu absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti“ rozhodnej pre vykonanie opravy – je to deň podania reklamácie? Deň uznania reklamácie? Deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy....a pod.? 

Daňový poriadok v § 16 ods.4 ustanovuje len oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Aj z navrhovaného § 53 ods.1 vyplýva, že platiteľ „nemusí vystaviť opravnú faktúru“, t.j. opraviť daň na výstupe v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona o DPH – správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, lebo jemu sa daňová povinnosť nemení. Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 – ťarcha následného pokutovania je na prijímateľovi služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoju daň na výstupe a na výške sa s dodávateľom nedohodol). Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH, daňovník nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia. 
 	Z 	N 	Problematiku bolo nevyhnutné riešiť z dôvodu problémov v podnikateľskej praxi. Uvedenou problematikou sa v decembri 2012 zaoberala Komisia na zabezpečenie jednotného metodického výkladu za oblasť dane z pridanej hodnoty (pozri zápis z 12. zasadnutia Komisie). 	
RUZ 	14. Pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu číslo 28 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu zákona nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„28. V § 75 ods.1 sa za slová „dodaním služby“ dopĺňa „alebo za viac opráv základu dane podľa § 25 ods. 1“. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 71 ods. 2 sa za faktúru považuje aj každý doklad alebo oznámenie, ktoré mení pôvodnú faktúru a osobitne a jednoznačne sa na ňu vzťahuje. Navrhované doplnenie znenia zákona zvyšuje právnu istotu platiteľov, že súhrnná faktúra môže týkať aj dokladu o oprave základu dane v zmysle § 25 ods. 1. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
RUZ 	15. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 28 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava neprináša zlepšenie pre legálne podnikajúce subjekty. Naopak zvyšuje administratívnu záťaž pri spracovaní a predložení daňového priznania. Predloženie kontrolného výkazu v samotnej podstate supluje daňovú kontrolu. Platiteľ dane má predsa podľa zákona povinnosť viesť podrobnú evidenciu o prijatých a poskytnutých plneniach a tieto predkladať pri daňovej kontrole. Zároveň predložený návrh uplatňuje neprimerané sankcie v prípade nesplnenia si povinnosti resp. oneskoreného splnenia povinnosti predložiť kontrolný výkaz oproti sankciám ustanoveným v daňovom poriadku pri iných deliktoch. Navyše sa nesplnením povinnosti platiteľ dane vystavuje riziku neskoršieho vrátenia nadmerného odpočtu a uvedenia svoje osoby do zoznamu platiteľov dane, u ktorých nastali dôvody na zrušenie registrácie zverejnenom na stránke FRSR (čiže dá sa povedať viacnásobné sankcionovanie za jednu a tú istú vec). Na dôvažok kvôli nelegálne podnikajúcim subjektom sa pre legálne podnikajúce subjekty zvyšujú aj náklady na softvér, ktorý im umožní predkladať požadované výkazy a sledovať rizikových platiteľov DPH vzhľadom na svoju databázu partnerov a pod.. Zavedenie kontrolného výkazu v navrhovanom rozsahu podľa našich skúseností a vedomostí prestavuje neprimerané zaťaženie daňových subjektov administratívou a finančnými nákladmi, keďže na plnenie tejto povinnosti vynaložia mnohé podnikateľské subjekty značné množstvo prostriedkov (finančných aj interných), pretože: 
A) Budú musieť zaplatiť dodávateľom účtovného softvéru potrebnú štandardnú úpravu. 
B) V mnohých prípadoch sa faktúry vystavujú v samostatných systémoch a do účtovníctva prechádzajú len kumulatívne údaje potrebné pre zaúčtovanie a teda v účtovníctve sa mnohokrát časť údajov požadovaných do kontrolného výkazu nenachádza. Potom bude potrebné vypracovanie nových rozhraní na prenosy údajov z fakturačných systémov do kontrolného výkazu v požadovanej forme, čo si vyžiada ďalšie prostriedky. 
C) Ďalšou oblasťou, ktorá sa v účtovnom systéme štandardne nenachádza sú údaje o dodávateľovi a poradovom čísle dokladu pri zjednodušených dokladoch vystavených ERP. Zadávanie týchto údajov do systému predstavuje ďalšiu administratívnu záťaž navyše. 
D) S úpravou systémov je možné začať až po zverejnení vzoru kontrolného výkazu MF SR, t.j. na programovanie a implementáciu úpravy systémov u daňovníkov ostáva v lepšom prípade niekoľko mesiacov, v horšom pár týždňov, čo je, vzhľadnom na rozsah koho sa úprava týka (všetci platitelia DPH), veľmi krátka doba. 

Na strane správcu dane sa musí rátať s enormne veľkým množstvom údajov z celej ekonomiky SR a bude potrebné technicky vyriešiť nielen ich skladovanie ale aj prenosy, čo bude, podľa našich skúseností, vyžadovať značné finančné prostriedky. Otázka je, či a ako bude správa daní na takúto záťaž pripravená, hlavne ak vychádzame zo skúseností so stavom zo začiatku roka 2012 – praktická nefunkčnosť správy daní, na ktorú doplatili aj mnohé daňové subjekty. 
Pri používaní informácii z kontrolných výkazov na strane správcu dane treba vziať do úvahy, že časť dokladov sa bude spracovávať oneskorene, napr. kvôli obchodným sporom ohľadne obsahu faktúry, t.j. samotného obchodného prípadu, vráteniu faktúry z dôvodu nesplnenia zákonom predpísaných náležitostí faktúry, alebo straty v pošte, oneskorenému schváleniu faktúry (a tým aj zaúčtovaniu) z titulu absencie zodpovednej osoby a pod., následkom čoho môžu vzniknúť rozdiely medzi kontrolným výkazom dodávateľa a odberateľa, čím sa obmedzí použiteľnosť dát získaných z kontrolných výkazov 

Tak sa celý boj proti podvodom stáva trestom pre legálne podnikajúce subjekty a nerieši podstatu – zabrániť podvodom 
 	Z 	N 	Pripomienka nie je v súlade s hlavným zámerom návrhu novely zákona, ktorý je uvedený vo všeobecnej časti dôvodovej správy. 	
RUZ 	16. Zásadná pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu číslo 30 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely novelizačný bod číslo 30 v nasledovnom znení: 

„30. V §79 odsek 2, písmeno c) znie: 

„c) platiteľ nemá k poslednému dňu predchádzajúceho kalendárneho mesiaca, v ktorom nadmerný odpočet vznikol, daňové nedoplatky a colné nedoplatky voči daňovému úradu a colnému úradu a nedoplatky na povinných odvodoch poistného podľa osobitných predpisov29b) v hodnote vyššej ako 0,05 % hodnoty nadmerného odpočtu. Absolútna hodnota 0,05% hodnoty nadmerného odpočtu sa zaokrúhľuje na celé eurá hore“.“ 

Ostatné novelizačné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Skoršie vrátenie nadmerného odpočtu malo napomôcť podnikateľskej sfére pri preklenutí finančných problémov v čase hospodárskej krízy. Avšak samotné znenie zákona účinného od 1.4.2009 stanovuje podmienky pre skoršie vrátenie dane tak, že práve v čase zhoršovania hospodárskeho prostredia, z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov sa javí kontraproduktívne. Ak subjekt má alebo v priebehu 12 kalendárnych mesiacov mal nedoplatky na daniach a odvodoch, tak bol zo strany správcu dane alebo príslušnej poisťovne sankcionovaný. V tomto prípade je tak sankcionovaný druhý krát, keď z titulu nedoplatkov v priebehu predchádzajúcich 12 kalendárnych mesiacov nemôže využiť možnosť skoršieho vrátenia DPH. Preto sme spracovali návrh úpravy zákona tak, aby sa minimalizovali negatívne dopady na podnikateľské subjekty, ktorý v súčasnosti platiaci zákon so sebou v danom ustanovení prináša. Aj napriek skoršiemu vracaniu nadmerného odpočtu širšiemu okruhu podnikateľských subjektov sa dopad na štátny rozpočet javí pozitívne – nestratením postavenia týchto platiteľov na zahraničných trhoch, udržanie aktívnej obchodnej bilancie pre SR z titulu rozširovania exportu a zvýšením dane z príjmov z titulu zníženia úrokov z úverov ako položky, ktorá znižuje daňový základ. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. Zastávame názor, že úprava predmetného ustanovenia by znamenala faktické zmäkčenie kritérií na skoršie vrátenie NO pre finančne spoľahlivých platiteľov dane. Takýto prístup s ohľadom na konsolidáciu verejných financií nie je vhodný a nastavené podmienky je potrebné naďalej uplatňovať. 	
RUZ 	17. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 30 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §78a 
 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
RUZ 	18. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 31 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §78a 
 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
RUZ 	19. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 31 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie 
Pozri odôvodnenie k pripomienke, ktorou sa navrhuje zmena §78a 
 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
RUZ 	20. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 39 
RÚZ navrhuje v uvedenom novelizačnom bode doplniť odsek 3 v nasledovnom znení: 

„(3) Daň pri dovoze tovaru vyrubenú colným úradom do 31. decembra 2013 platí platiteľ colnému úradu a na jej odpočítanie a opravu sa vzťahuje predpis účinný do 31. decembra 2013, ak je platiteľ podľa osobitného predpisu38) vybraným daňovým subjektom.“ 

38) § 9, ods. 2, písm. c) zákona č. 354/2011 Z.z. o finančnej správe 

Odôvodnenie: 
Uvedená úprava bude zjednodušením pre vybrané daňové subjekty, ktorých ročný obrat je vyšší ako 40 000 000 eur. Pre štát to môže byť pilotný projekt pre zavedenie a preverenie fungovania systému „reverse-charge“ pri dovoze tovaru, ktorý bude „zastrešený“ pod jedným daňovým úradom pre vybrané daňové subjekty 
 	Z 	N 	Návrh novely zákona z dôvodu potreby konsolidácie verejných financií posúva termín samozdanenia pri dovoze tovaru z tretích štátov tak, ako bol už schválený. Nie je preto vhodné robiť osobitnú úpravu pre vybranú skupinu platiteľov dane. 	
RUZ 	21. Zásadná pripomienka k čl. II 
RÚZ navrhuje uvedený čl. II vypustiť 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti dovozcovia z dôvodu využitia priaznivejších podmienok pre dovoz volia za miesto dovozu radšej okolité krajiny, kde už v súčasnosti funguje samozdanenie. Z uvedeného dôvodu bola pozitívne privítaná zmena systému DPH pri dovoze v tuzemsku, ktorá mala nadobudnúť účinnosť 1. januára 2013, a ktorá dávala možnosť pri dovoze v tuzemsku za splnenia určitých podmienok samozdanenie. Následné posunutie účinnosti tejto zmeny na 1. januára 2014 a opätovné posunutie na 1. januára 2016 malo, resp. bude mať výrazne negatívny dopad na dovoz tovaru do tuzemska, kde naďalej budú subjekty využívať radšej okolité krajiny, čo má zároveň za následok aj negatívny dopad na výber cla na Slovensku. V tejto súvislosti teda navrhujeme vypustiť čl. II a ponechať ustanovenia o „samozdanení pri dovoze“ s účinnosťou 1. januára 2014 
 	Z 	N 	Posun účinnosti tzv. samozdanenia pri dovoze tovaru si vyžiadala potreba konsolidácie verejných financií. Negatívny dopad je vyčíslený v doložke vybraných vplyvov. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. I, k bodu 3 - § 4 ods. 4 prvá veta 
Pôvodné znenie: 
V § 4 ods. 4 prvej vete sa slová „podnik alebo časť podniku platiteľa tvoriacu“ nahrádzajú slovami „hmotný majetok a nehmotný majetok v rámci nadobudnutého podniku alebo časti podniku platiteľa tvoriacej“ a v štvrtej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „a v tej istej lehote predložiť doklady osvedčujúce túto skutočnosť“. 

Navrhované znenie: 
V § 4 ods. 4 prvej vete sa slová „podnik alebo časť podniku platiteľa tvoriacu“ nahrádzajú slovami „do vlastníctva hmotný majetok a nehmotný majetok alebo vstúpi ako nájomca alebo podnájomca do práv a povinností vyplývajúcich z nájomnej zmluvy v rámci nadobudnutého podniku alebo časti podniku platiteľa tvoriacej“ a v štvrtej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „a v tej istej lehote predložiť doklady osvedčujúce túto skutočnosť“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme doplniť do ustanovenia aj možnosť, že majetok nadobudnutý kúpou podniku má tento podnik v prenájme. V praxi sa totiž často môže vyskytnúť financovanie majetku prostredníctvom finančného prenájmu a teda vlastník podniku nie je právnym ale ekonomickým vlastníkom majetku využívaného v rámci podniku. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 4 ods. 4 zákona o DPH nadväzuje na § 10 zákona o DPH, ktorého základ vychádza z čl. 19 ods. 1 smernice Rady 2006/112/ES. Uvedené ustanovenie smernice sa nevzťahuje na prenájom majetku. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. I, k bodu 4 - § 4 ods. 4 posledná veta 
Pôvodné znenie: 
V § 4 ods. 4 posledná veta znie: „Daňový úrad preverí a porovná skutkový stav s údajmi v oznámení a dokladoch podľa štvrtej vety a ak sú údaje v oznámení a dokladoch pravdivé a správne, zaregistruje platiteľa, vydá mu osvedčenie o registrácii pre daň a pridelí mu identifikačné číslo pre daň do desiatich dní odo dňa doručenia oznámenia skutočnosti a dokladov osvedčujúcich túto skutočnosť.“ a na konci sa pripája táto veta: „Ak daňový úrad osobu nezaregistruje, o tomto ju upovedomí.“. 

Navrhované znenie: 
V § 4 ods. 4 posledná veta znie: „Daňový úrad preverí a porovná skutkový stav s údajmi v oznámení a dokladoch podľa štvrtej vety a ak sú údaje v oznámení a dokladoch pravdivé a správne, zaregistruje platiteľa, vydá mu osvedčenie o registrácii pre daň a pridelí mu identifikačné číslo pre daň do desiatich dní odo dňa doručenia oznámenia skutočnosti a dokladov osvedčujúcich túto skutočnosť.“ a na konci sa pripája táto veta: „Ak daňový úrad osobu nezaregistruje, vydá o tom rozhodnutie.“. 

Odôvodnenie: 
Dovoľujeme si zdôrazniť, že registračné konanie je daňové konanie, a preto je správca dane povinný vydať daňovému subjektu rozhodnutie. Vydaním rozhodnutia sa zabezpečí daňovému subjektu právo odvolať sa voči rozhodnutiu správcu dane o zamietnutí registrácie. V prípade upovedomenia daňového úradu nemá daňový subjekt legálnu možnosť brániť sa voči konaniu správcu dane. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie je doplnené v zmysle pripomienky tak, že daňový úrad vydá rozhodnutie bez možnosti podať odvolanie. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. I, k bodu 20. - § 53 ods. (1) 
Pôvodné znenie: 
„(1) Ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1.“. 

Navrhované znenie: 
„(1) Ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane alebo v tom zdaňovacom období, v ktorom účtoval o vzniku pohľadávky súvisiacej so znížením základu dane alebo účtoval o úhrade alebo inom spôsobe vyrovnania pohľadávky súvisiacej so znížením základu dane podľa § 25 ods. 1, ak doklad o oprave dane nedostal“. 

Odôvodnenie: 
Aplikácia navrhovaného znenia do praxe by bola administratívne náročná pre podnikateľské subjekty, pretože oprava základu dane po 30 dňoch nie je naviazaná na žiaden účtovný prípad a preto by vyžadovala špeciálnu evidenciu dodaní, pri ktorých nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1 a nebol vystavený doklad dodávateľom v stanovenej lehote. Navrhujeme preto opravu odpočítania dane naviazať na účtovníctvo. 
V kontexte na navrhovaný kontrolný výkaz podotýkame, že na jednej strane sa predpokladá, že všetky údaje do kontrolného výkazu sú v účtovníctve a na druhej strane práve novou úpravou § 53 ods. 1 sa navrhuje doplniť povinnosť opravy dane bez nadväznosti na záznam v účtovníctve. 
V pôvodnom návrhu sa oprava odpočítania dane odvíja od momentu „keď nastane skutočnosť podľa § 25 ods.1, ktorá mala z následok zníženie základu dane“. Tento moment je však v praxi niekedy ťažko jednoznačne určiť a niekedy ho nie je možné dostatočne zdokladovať. Napríklad v situácii, keď sú tovar alebo služba dodané v nedostatočnej kvalite, odberateľ reklamuje kvalitu. Následne môže byť otázkou niekoľkých týždňov alebo mesiacov, kým sa odberateľ a dodávateľ po zdĺhavých diskusiách dohodnú na riešení – na znížení ceny vo výške akceptovateľnej pre obe strany. Tieto dohody sa často uzavrú ústne alebo na základe neformálnej mailovej komunikácie, bez relevantného obchodno-právneho dokumentu. 
 	Z 	N 	Znenie navrhnuté v novele zákona je v súlade s čl. 185 smernice Rady 2006/112/ES. Zabezpečuje opravu odpočítanej dane v každom prípade, keď sa opraví základ dane a daň na výstupe. V prípade akceptovania pripomienky by takýto prístup nebol zabezpečený a nebol by ani v súlade s uvedeným článkom smernice a ani s judikatúrou Súdneho dvora EÚ. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. I, doplniť nový bod k § 75 ods. 1 
Navrhované znenie: 
V § 75 ods.1 sa za slová „dodaním služby“ dopĺňa „alebo za viac opráv základu dane podľa § 25 ods. 1“. 

Odôvodnenie: 
V zmysle § 71 ods. 2 sa za faktúru považuje aj každý doklad alebo oznámenie, ktoré mení pôvodnú faktúru a osobitne a jednoznačne sa na ňu vzťahuje. Navrhované doplnenie znenia zákona zvyšuje právnu istotu platiteľov, že súhrnná faktúra môže týkať aj dokladu o oprave základu dane v zmysle § 25 ods. 1. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu novely zákona. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. I, k bodu 28., 30. 31. a 34. – nový § 78a Kontrolný výkaz  
Navrhujeme vypustiť menované body. 

Odôvodnenie: 
Zavedenie kontrolného výkazu v navrhovanom rozsahu podľa našich skúseností a vedomostí prestavuje neprimerané zaťaženie daňových subjektov administratívou a finančnými nákladmi, keďže na plnenie tejto povinnosti vynaložia mnohé podnikateľské subjekty značné množstvo prostriedkov (finančných aj interných), pretože: 
A) Budú musieť zaplatiť dodávateľom účtovného softvéru potrebnú štandardnú úpravu. 
B) V mnohých prípadoch sa faktúry vystavujú v samostatných systémoch a do účtovníctva prechádzajú len kumulatívne údaje potrebné pre zaúčtovanie a teda v účtovníctve sa mnohokrát časť údajov požadovaných do kontrolného výkazu nenachádza. Potom bude potrebné vypracovanie nových rozhraní na prenosy údajov z fakturačných systémov do kontrolného výkazu v požadovanej forme, čo si vyžiada ďalšie prostriedky. 
C) Ďalšou oblasťou, ktorá sa v účtovnom systéme štandardne nenachádza sú údaje o dodávateľovi a poradovom čísle dokladu pri zjednodušených dokladoch vystavených ERP. Zadávanie týchto údajov do systému predstavuje ďalšiu administratívnu záťaž navyše. 
D) S úpravou systémov je možné začať až po zverejnení vzoru kontrolného výkazu MF SR, t.j. na programovanie a implementáciu úpravy systémov u daňovníkov ostáva v lepšom prípade niekoľko mesiacov, v horšom pár týždňov, čo je, vzhľadnom na rozsah koho sa úprava týka (všetci platitelia DPH), veľmi krátka doba. 
Na strane správcu dane sa musí rátať s enormne veľkým množstvom údajov z celej ekonomiky SR a bude potrebné technicky vyriešiť nielen ich skladovanie ale aj prenosy, čo bude, podľa našich skúseností, vyžadovať značné finančné prostriedky. Otázka je, či a ako bude správa daní na takúto záťaž pripravená, hlavne ak vychádzame zo skúseností so stavom zo začiatku roka 2012 – praktická nefunkčnosť správy daní, na ktorú doplatili aj mnohé daňové subjekty. 
Pri používaní informácii z kontrolných výkazov na strane správcu dane treba vziať do úvahy, že časť dokladov sa bude spracovávať oneskorene, napr. kvôli obchodným sporom ohľadne obsahu faktúry, t.j. samotného obchodného prípadu, vráteniu faktúry z dôvodu nesplnenia zákonom predpísaných náležitostí faktúry, alebo straty v pošte, oneskorenému schváleniu faktúry (a tým aj zaúčtovaniu) z titulu absencie zodpovednej osoby a pod., následkom čoho môžu vzniknúť rozdiely medzi kontrolným výkazom dodávateľa a odberateľa, čím sa obmedzí použiteľnosť dát získaných z kontrolných výkazov. 
 	Z 	N 	Pripomienka nie je v súlade s hlavným zámerom návrhu novely zákona, ktorý je uvedený vo všeobecnej časti dôvodovej správy. 	
 	k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov, Pripomienky k Čl. II, Čl. II. 
Navrhujeme vypustiť čl. II. 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti dovozcovia z dôvodu využitia priaznivejších podmienok pre dovoz volia za miesto dovozu radšej okolité krajiny, kde už v súčasnosti funguje samozdanenie. Z uvedeného dôvodu bola pozitívne privítaná zmena systému DPH pri dovoze v tuzemsku, ktorá mala nadobudnúť účinnosť 1. januára 2013, a ktorá dávala možnosť pri dovoze v tuzemsku za splnenia určitých podmienok samozdanenie. Následné posunutie účinnosti tejto zmeny na 1. januára 2014 a opätovné posunutie na 1. januára 2016 malo, resp. bude mať výrazne negatívny dopad na dovoz tovaru do tuzemska, kde naďalej budú subjekty využívať radšej okolité krajiny, čo má zároveň za následok aj negatívny dopad na výber cla na Slovensku. V tejto súvislosti teda navrhujeme vypustiť čl. II a ponechať ustanovenia o „samozdanení pri dovoze“ s účinnosťou 1. januára 2014. 
 	Z 	N 	Posun účinnosti tzv. samozdanenia pri dovoze tovaru si vyžiadala potreba konsolidácie verejných financií. Negatívny dopad je vyčíslený v doložke vybraných vplyvov. 	
UNION 	Pripomienka k čl. I, k bodu 28 novely zákona č. 222/2004 Z. z. - K § 78a ods. 1, písm. a) 

Platiteľ je povinný podať kontrolný výkaz elektronickými prostriedkami za každé zdaňovacie obdobie, za ktoré je povinný podať daňové priznanie, do 25 dní po skončení zdaňovacieho obdobia. Ak platiteľ podá daňové priznanie pred 25. dňom po skončení zdaňovacieho obdobia, je povinný podať kontrolný výkaz v deň podania daňového priznania. Platiteľ nie je povinný podať kontrolný výkaz za zdaňovacie obdobie, za ktoré podáva daňové priznanie, v ktorom 
a) nie je povinný uviesť žiadne údaje o plneniach, 

Pripomienka: 
V písm. a) ods. 1 za slovo „plneniach“ doplniť text „alebo činnostiach oslobodených od dane, x/“ 

Odvolávka 
x/ napr. § 37 ods. 2 zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v platnom znení 

Zdôvodnenie pripomienky: 
Uvedené doplnenie textu navrhujeme z dôvodu jednoznačnosti tohto ustanovenia vo veci určenia platiteľa s povinnosťami uvedenými v § 78a ods. 1 tohto zákona. 
Po akceptácii uvedenej pripomienky bude jednoznačné, že zdravotné poisťovne (resp. aj iné zákonom určené subjekty), ktorých činnosť je oslobodená od dane z pridanej hodnoty, budú predkladať kontrolné výkazy len v prípade prijatých plnení uvedených v § 69 ods. 2,3, 6, 7 a 9 až 12 zákona č. 222/2004 Z. z. o dani z pridanej hodnoty v platnom znení. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec návrhu novely zákona, ktorého zámerom je zavedenie kontrolného výkazu ako nástroja boja proti daňovým podvodom. 	
ALS SR 	čl. I bod 28 (§78a) 
Navrhujeme 

1. v nadvzänosti na vládou deklarovanú snahu o zníženie byrokracie umožniť, aby kontrolný výkaz v prípade zjednodušených faktúr za prijaté tovary a služby v celkovej cene vrátane dane napr. vo výške 100 EUR za každú faktúru, nemusel obsahovať údaje podľa ods. 4, písm. a), b) a c). Takýmto spôsobom dôjde k výraznému zníženiu administratívnej záťaže platiteľov oproti návrhu, pretože nebude potrebné do el. systémov zadávať údaje ako IČ DPH, číslo faktúry a dátum dodania či prijatia platby pri drobných plneniach, ktorých má každá spoločnosť či podnikateľ veľa, pričom ich suma je nevýznamná. Zároveň vďaka uvedenému limitu nedochádza k prakticky žiadnemu zvýšeniu rizika daňových podvodov. 

2. v ods. 9 kategorizovať jednotlivé delikty v súvislosti s nesplnením si povinností platiteľa týkajúcich sa kontrolného výkazu, či chýb v kontrolnom výkaze. Pre rôzne delikty podľa ich závažnosti doporučujeme stanoviť užšie intervaly pokút. Navrhovaná predloha stanovuje len maximálnu výšku pokuty vo výške 10.000 EUR pri jednorázovom porušení zákona a 100.000 EUR pri opakovanom porušení právneho predpisu. Pokuta vo výške 10.000 EUR môže byť v praxi uložená aj za neúmyselnú a nevýznamnú chybu platiteľa. Takáto výška pokuty môže byť až likvidačná. Výška pokuty je len na subjektívnom uvážení úradníka. Spôsob, akým sú v navrhovanej právnej úprave stanovené pokuty podľa nášho názoru nezmenšuje riziko korupčného konania. Náš návrh predstavuje účinný spôsob ako priestor pre korupciu aspoň obmedziť. 

3. doplniť mechanizmus, akým sa do kontrolného výkazu uvedie oprava odpočítanej dane podľa bodu 20 novely v prípade, ak platiteľ neobdžal doklad o oprave základu dane. Predložený návrh neobsahuje žiadne technické riešenie tejto situácie. 

 	Z 	ČA 	
Akceptovaný bol návrh v bode 3 doplnením ods. 5 do § 78a zákona. Návrh v bode 1 nebol akceptovaný z dôvodu, že kontrolný výkaz, tak ako to uvádza všeobecná časť dôvodovej správy, má slúžiť na kontrolu podaných daňových priznaní a na krížovú kontrolu dane na výstupe a uplatnenej dane na vstupe. Návrh v bode 2 tiež nebol akceptovaný z dôvodu, že navrhované ustanovenie dáva priestor na prípadné určenie výšky pokuty podľa závažnosti porušenia predpisu. K uplatňovaniu ustanovenia pripraví FR SR metodiku. 	
Dôvera zp a.s. 	Článok I, bod 25 Návrhu zákona 
Navrhujeme nasledujúcu zmenu navrhovaného ustanovenia § 69 ods. 14 písm. b): 

„b) uskutočnil zdaniteľný obchod s platiteľom počas obdobia, v ktorom bol tento platiteľ zverejnený v zozname podľa odseku 15; to neplatí, ak sa jedná o platiteľa, ktorý uskutočnil zdaniteľný obchod s platiteľom zverejneným v zozname podľa odseku 15, s ktorým je povinný mať uzatvorenú zmluvu na základe osobitných predpisov28da).“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 28da) znie: 
„28da) § 7 zákona č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a § 21 ods. 9 zákona č. 362/2011 Z. z. o liekoch a zdravotníckych pomôckach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: 
Zdravotná poisťovňa, ktorá je platiteľom dane z pridanej hodnoty (ďalej len „DPH“), je pri výkone svojej činnosti viazaná povinnosťami stanovenými zákonom č. 581/2004 Z. z. o zdravotných poisťovniach, dohľade nad zdravotnou starostlivosťou a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 581/2004 Z. z.“). 

Zdravotná poisťovňa je v zmysle ustanovenia § 7 zákona č. 581/2004 Z. z. povinná uzatvoriť zmluvu s každým poskytovateľom lekárenskej starostlivosti, t. j. s každou lekárňou a výdajňou zdravotníckych pomôcok, ktoré sú rovnako platiteľmi DPH. Na základe zmluvy o poskytovaní lekárenskej starostlivosti je zdravotná poisťovňa povinná uhrádzať poskytovateľom lekárenskej starostlivosti lieky a zdravotnícke pomôcky za svojich poistencov. Možnosti ukončenia zmluvnej spolupráce s týmito poskytovateľmi sú rovnako obmedzené zákonom č. 581/2004 Z. z.. 

Vzhľadom na existenciu zákonnej povinnosti zdravotnej poisťovne mať uzatvorenú zmluvu o poskytovaní lekárenskej starostlivosti s každým poskytovateľom lekárenskej starostlivosti (navyše zákon o liekoch stanovuje obdobnú povinnosť lekárňam a výdajniam zdravotníckych pomôcok, a to mať uzatvorenú zmluvu so zdravotnou poisťovňou poistenca, ak vydávajú lieky, zdravotnícke pomôcky a dietetické potraviny čo i len čiastočne uhrádzané z verejného zdravotného poistenia), zdravotná poisťovňa nedisponuje účinným nástrojom na zamedzenie vzniku jej povinnosti ručiť za DPH neodvedenú ktorýmkoľvek poskytovateľom lekárenskej starostlivosti. Zdravotná poisťovňa sa tak zo zákona stáva potenciálnym ručiteľom za záväzky poskytovateľov, bez možnosti reálne ovplyvniť plnenie ich povinností voči správcovi dane, a zároveň bez účinných nástrojov na ukončenie spolupráce s týmito subjektmi. 

Pri nákladoch zdravotnej poisťovne na lieky, ktoré predstavujú sumu vo výške približne 260 mil. € ročne, ide o sumu DPH vo výške približne 24 mil. € ročne, za neodvedenie ktorej zdravotná poisťovňa v zmysle novely zákona o DPH zo zákona ručí. Zároveň pri súčasnom spôsobe vyhľadávania v zozname je zdravotná poisťovňa povinná pri každej úhrade faktúry každému poskytovateľovi lekárenskej starostlivosti overiť jeho zaradenie v zozname, čo predstavuje overenie približne 3500 daňových subjektov mesačne. Ani overenie v zozname však nezbavuje zdravotnú poisťovňu povinnosti faktúru uhradiť a pokračovať v uskutočňovaní zdaniteľných obchodov s poskytovateľom lekárenskej starostlivosti. 

Zdravotná poisťovňa nemá v úmysle sa povinnostiam pri platení DPH vyhýbať alebo ich obchádzať. Napriek tomu, ustanovenie § 69 ods. 14 písm. b) Návrhu zákona je reálne spôsobilé zdravotnú poisťovňu poškodiť, keďže zaťažuje hospodárenie zdravotných poisťovní zákonným ručením za neserióznych poskytovateľov lekárenskej starostlivosti. Zároveň predmetné ustanovenie Návrhu zákona ukracuje finančné prostriedky v systéme verejného zdravotného poistenia a má výrazne negatívny dopad na finančnú stabilitu zdravotných poisťovní. 

Dovoľujeme si preto navrhnúť akceptovanie pripomienky v celom rozsahu. 
 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
SBA 	Bod 28, § 78a Kontrolný výkaz 
Navrhujeme účinnosť tohto ustanovenia posunúť na pôvodnú lehotu navrhovanú v rámci Akčného plánu boja proti daňovým podvodom, t.j. na október 2014 ( prípadne až na 1.1.2015). 
Odôvodnenie: 
Zavedenie povinnosti predkladať kontrolný výkaz s účinnosťou od 1.1.2014 považujeme z časového hľadiska za mimoriadne problematické. Takúto zmenu je potrebné zapracovať v účtovných systémoch, v ktorých sú faktúry generované alebo spracovávané. Keďže banky evidujú poskytované služby i vo viacerých bankových systémoch vyvinutých externými dodávateľmi, nové požiadavky na kontrolný výkaz je potrebné zabezpečiť mnohými úpravami, ktorých realizácia je náročná z časového, administratívneho ako aj z finančného hľadiska. Kontrolný výkaz je rozšírený o údaje, ktoré banky-platitelia DPH doteraz nemuseli nikde vykazovať, nemali povinnosť ich evidovať v účtovníctve, ani v systémovej databáze údajov (napr. DPH čísla dodávateľov, dátumy dodania tovaru alebo služby z prijatých dokladov, evidenciu dokladov z ERP podľa jednotlivých dodávateľov, atď.). 
V neposlednom rade je dôležité i to, že daňové subjekty sa môžu finálne pripraviť na takéto vykazovanie až vtedy, keď bude sprístupnený elektronický formát výkazu, do ktorého bude možné požadované údaje elektronicky importovať. Takýto nástroj je pri daňových subjektoch, ktoré by mali reportovať aj viac ako tisíc položiek mesačne absolútne nevyhnutným predpokladom, pričom treba rešpektovať aj potrebu takýto nový nástroj na export údajov otestovať. Ak predpokladáme zverejnenie vzorového výkazu v treťom štvrťroku 2013, časové obdobie dvoch/troch mesiacov je na implementáciu zmien preto nepostačujúce. 
 	Z 	N 	Skoršie zavedenie kontrolného výkazu je navrhnuté z dôvodu potreby zlepšenia výberu dane. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz ods. 4 písm.f) 
Navrhujeme doplniť „ pričom pri pomernom odpočítaní dane sa faktúra alebo doklad v kontrolnom výkaze neuvádza, ak koeficient podľa § 50 ods. 3 je nižší alebo rovný 5%. Rozdiel zistený podľa § 50 ods. 4 druhej vety sa v kontrolnom výkaze uvádza, ak kladný rozdiel medzi koeficientom vypočítaným po skončení kalendárneho roka a použitým koeficientom podľa § 50 ods. 3 predstavuje viac ako 5%." 
Odôvodnenie: 
Dovoľujeme si navrhnúť zaviesť limit pre odpočítanú daň, ktorú má platiteľ DPH povinnosť reportovať prostredníctvom podania kontrolného výkazu. Nahlasovanie takej DPH, ktorá bola odpočítaná koeficientom v rozmedzí 1-5% z celkovej fakturovanej dane, považujeme z administratívneho hľadiska za neprimerané v porovnaní s úžitkami z hlásenia plynúcich. Banky mesačne ( v zdaňovacom období) nezriedka spracujú i niekoľko tisíc prijatých faktúr, pričom odpočítaná daň predstavuje vzhľadom na výšku koeficientu v bankovom sektore zanedbateľnú čiastku. Ako sme však uviedli v prvej zásadnej pripomienke, napriek minimálnemu nároku na odpočítanie dane je samotné spracovanie DPH v bankovom sektore zložité a preto zavedenie novej povinnosti reportovať položkovito tú daň, na ktorú nárok na odpočítanie je minimálny, považujeme za neprimerane náročné. Tiež vzhľadom na to, že cieľom kontrolného výkazu je odhaľovanie daňových podvodov vo veci neoprávenných nadmerných odpočtov DPH, čo pri odpočítaní dane koeficientom do 5% je prakticky nemožné, nepovažujeme hlásenie minimálnych odpočítaní DPH za prostriedok k dosiahnutiu takéhoto cieľa. Ďalej, keďže návrh zákona nerieši rozdiel medzi predbežným odpočítaním dane a odpočítaním po skončení kalendárneho roka, navrhujeme toto upraviť tak, že takýto rozdiel platiteľ nahlási iba vtedy, ak je takýto rozdiel väčší ako 5%. Menšie rozdiely sú z hľadiska boja proti daňovým podvodom nevýznamné, preto nahlasovanie odpočítaní dane dvakrát ( predbežne a na konci roka ) je podľa nášho názoru v takýchto prípadoch neefektívne.  	Z 	N 	Zavedenie kontrolného výkazu má slúžiť na efektívnejšiu kontrolu údajov v podaných daňových priznaniach. 	
SBA 	K bodu 28, §78a, ods.4 
Navrhujeme doplniť písmeno g) takto: 
„g) Údaje z prijatých zjednodušených faktúr príjemca plnenia v kontrolnom výkaze neuvádza.“ 
Odôvodnenie: 
Touto zmenou navrhujeme úplne vypustiť povinnosť vykazovať odpočítanú daň z prijatých zjednodušených faktúr príjemcom plnenia v kontrolnom výkaze. Spracovanie údajov je administratívne náročné, bez významného vplyvu na štátny rozpočet ( pri tomto type dokladov - vzhľadom na obmedzenia platieb v hotovosti, nehrozia štátu výrazné daňové úniky). Alternatívne navrhujeme v § 78a ods. 2 písm.b) na koniec prvej vety doplniť „okrem zjednodušených faktúr“ a upraviť súvisiace ustanovenia tak, aby pri prijatých zjednodušených faktúrach bola povinnosť uvádzať len kumulované údaje z týchto faktúr. 	O 	N 	Zámerom zavedenia kontrolného výkazu je zlepšiť kontrolu údajov podaných daňových priznaní. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz, ods. 2, písm. a) 
Navrhujeme na konci vety za „okrem zjednodušenej faktúry“ doplniť „ v zmysle § 74 ods. 3 písm. a), b) a c).“ 
Odôvodnenie: 
V § 74 ods. 3 je uvedené, čo všetko sa považuje za zjednodušenú faktúru, medzi nimi je uvedená aj faktúra podľa § 71 ods.2, t.j. každý doklad alebo oznámenie, ktoré mení pôvodnú faktúru. 
Navrhovaný § 78a ods. 2 písm. a) uvádza, že kontrolný výkaz musí obsahovať údaje z každej faktúry, ktorú bol platiteľ povinný vyhotoviť okrem zjednodušenej faktúry, ktorou je aj doklad podľa § 71 ods. 2 . Zároveň v odseku 2 písm. c) je uvedené, že kontrolný výkaz musí obsahovať údaje z každej faktúry podľa § 71 ods.2. Navrhnutou úpravou dôjde k odstáneniu tejto nezrovnalosti. 
 	O 	N 	Zo znenia uvedeného písmena vyplýva, že sa v kontrolnom výkaze neuvádzajú zjednodušené faktúry, ktoré je platiteľ dane povinný vyhotovovať. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz, ods. 2, písm. a) 
Navrhujeme za slovo "vyhotoviť" doplniť text: „voči inému platiteľovi“. 
Odôvodnenie: 
Keďže kontrolný výkaz sa má v zmysle ods. 2 písm. a) podať z každej faktúry, ktorú je platiteľ povinný podľa § 71 až 75 vyhotoviť, pričom povinným údajom má byť aj IČ DPH odberateľa, nie je jasné, či sa v kontrolnom výkaze majú položkovito nahlasovať zdaniteľné plnenia uskutočnené voči zdaniteľným osobám alebo len zdaniteľné plnenia uskutočnené voči platiteľom DPH. 	O 	N 	Nie je zámer, aby sa v kontrolnom výkaze uvádzali len faktúry vyhotovené voči inému platiteľovi dane. Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní. 	
SBA 	K bodu 28, §78a, ods.4, písm. b) 
Navrhujeme na koniec vety doplniť „ s výnimkou odpočítania dane podľa ods. 3, kedy platiteľ poradové číslo faktúry neuvádza“ . 
Odôvodnenie: 
Pri odpočítaní "reverse charge" dane nie je rozhodujúce, či má platiteľ faktúru, z toho dôvodu nemôže do kontrolného výkazu uviesť "poradové číslo faktúry". 	O 	N 	Ak platiteľ dane nebude mať faktúru uvedenú v § 78a ods. 3 zákona, poradové číslo faktúry podľa § 78a ods. 4 zákona nebude uvádzať (z takéhoto dokladu uvedie len dostupné údaje). 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz ods. 4 písm. c) 
Z § 78a ods. 4 navrhujeme vypustiť písmeno c). 
Odôvodnenie: 
Informáciu o dátumoch dodania služby alebotovaru niektoré subjekty v systémoch neevidujú a ani v systémoch nemajú voľné polia pre doplnenie týchto informácií. 
Podľa nášho názoru je identifikácia zdaniteľného plnenia podľa zvyšných povinných údajov kontrolného výkazu (DPH číslo odberateľa/dodávateľa, poradové číslo faktúry, základ dane, sadzba dane, výška dane, výška odpočítanej dane) postačujúca pre potreby krížovej kontroly sledovanej finančnou správou. 
Do daňového priznania sa odpočet dane z prijatých dokladov, rovnako ako daňová povinnosť z vystavených faktúr a prijatých faktúr, pri ktorých vzniká príjemcovi povinnosť dodaniť sa, zahŕňajú podľa tzv. dátumu účtovania odpočítania dane a dátumu účtovania daňovej povinnosti v systéme (na prelome zdaňovacích období prípadne spätný dátum účtovania).  	O 	N 	Deň dodania tovaru alebo služby je povinná náležitosť faktúry, ktorá sa samostatne uvádza len vtedy, ak tento deň nie je totožný s dňom vyhotovenia faktúry. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz ods. 4 písm.f) 
Navrhujeme doplniť text: „ z prijatej služby alebo tovaru" 
Odôvodnenie: 
Platiteľ nemá ako určiť výšku odpočítanej dane pri odberateľských faktúrach. 
Poznámka: 
Keďže z jednej faktúry môže byť daň uplatnená rôznymi režimami napr. jedno plnenie odpočítané v plnom rozsahu, iné plnenie uvedené na faktúre pomerne - koeficientom - predpokladáme, že predmetom hlásenia má byť sumárna - celková odpočítaná daň z príslušnej faktúry. V opačnom prípade treba znenie tohto ustanovenia upraviť. 
 	O 	N 	Ustanovenie v návrhu novely zákona vyjadruje zámer, ktorý je uvedený v odôvodnení ustanovenia. 	
SBA 	K bodu 28, §78a, ods.5 
Navrhujeme vypustiť poslednú časť vety: „ ak sa menia“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sú údaje na dobropisoch a ťarchopisoch v porovnaní s pôvodnou faktúrou zmenené spravidla vždy, nie však všetky zároveň, pričom platiteľ by musel implementovať do výkazu ďalšie kritérium – zmena údajov a reportovať len tie, ktoré sa zmenili. 	O 	N 	Pripomienka nie je zrozumiteľná. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz, ods. 8 
Navrhujeme zmeniť termín odstránenia nedostatkov na základe výzvy daňového úradu, a to do desiatich pracovných dní od doručenia. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaný termín 5 dní (nie pracovných) od doručenia môže robiť problémy, a to hlavne v prípade, že po obdržaní nasleduje niekoľko dní pracovného voľna alebo pokoja. Zároveň vo väčších firmách, kde je špecializácia a kde sú zriadené podateľne, nemusí byť výzva doručená príslušnému zodpovednému útvaru k vybaveniu ihneď po doručení (je tu kolobeh dokladov). Podľa ods. 9 neodstránenie nedostatkov do termínu môže byť penalizované. 
 	O 	ČA 	Ustanovenie v návrhu novely zákona je upravené v zmysle pripomienky (5 pracovných dní). 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz ods. 9 
Navrhujeme bližšie špecifikovať uplatnenie pokút za neúplné a nesprávne údaje. 
Odôvodnenie: 
Znenie tohto bodu vedie k veľmi voľnému posúdeniu zo strany daňového úradu a k hrozbe pokuty pri akejkoľvek oprave výkazu. Podľa tohto znenia nie je jasné, či sa bude uplatňovať aj pri podaní dodatočných kontrolných výkazov v zmysle ods. 7, ktoré môžu byť podane osobitne alebo ako súčasť dodatočných daňových priznaní. 	O 	N 	Zo strany FR SR bude k tejto problematike pripravený metodický pokyn. 	
SBA 	Bod 20, § 53 ods. 1 
Do zákona bolo doplnené nasledovné znenie: 
„Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods.1“. Podľa nášho názoru uvedená zmena vytvára právnu neistotu, nakoľko nikde nie je zadefinované, čo sa rozumie pod termínom „deň, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods.1, ktorá má za následok zníženie základu dane“. Navrhujeme preto takéto znenie vypustiť. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa často stáva, že dodávateľ a odberateľ majú v zmluvách dohodnuté, že náklady platené (paušálom) za opakované služby v priebehu kalendárneho roka budú po skončení roka vyúčtované na základe skutočných nákladov vyčíslených po skončení roka do určitého termínu. Termín na vyúčtovanie skutočných nákladov však nie je dodávateľom dodržaný (nakoľko doúčtovanie skutočných nákladov je podmienené faktúrami od iných spoločností, ktoré svoje služby dodávateľovi do termínu uvedenému v zmluve nefakturovali). Odberateľ služieb očakávajúci vyúčtovanie nevie, aká cena mu bude skutočne vyúčtovaná, t.j. nevie vyčísliť sumu dodatočnej daňovej povinnosti, príp. zníženia odpočtu. Považuje sa aj termín uvedený v zmluve za „deň, kedy nastala skutočnosť podľa § 25“? Teda v prípade, že odberateľ služieb neopraví odpočítanú daň do 30 dní od tohto dňa, bude penalizovaný, napriek tomu, že v tomto čase nevedel sumu o ktorú má odpočítanú daň opraviť, ani nemôže proces doúčtovania ovplyvniť?  	O 	N 	Znenie navrhnuté v novele zákona je v súlade s čl. 185 smernice Rady 2006/112/ES. Zabezpečuje opravu odpočítanej dane v každom prípade, keď sa opraví základ dane a daň na výstupe. V prípade akceptovania pripomienky by takýto prístup nebol zabezpečený a nebol by ani v súlade s uvedeným článkom smernice a ani s judikatúrou Súdneho dvora EÚ. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz - všeobecná pripomienka 
Pre procesné zabezpečenie novej povinnosti predkladať kontrolný výkaz považujeme za potrebné, aby bol verejne sprístupnený taký elektronický zoznam všetkých platiteľov DPH (tuzemských aj z členských krajín EÚ), ktorý je importovateľný do účtovných systémov daňovníkov. 	O 	N 	Problematika spadá do kompetencie daňovej správy a bude postúpená FR SR. 	
SBA 	Bod 28, §78a Kontrolný výkaz ods. 4 - všeobecná pripomienka 
Ako sa budú v kontrolnom výkaze vykazovať údaje o nakupovaných službách z tretích krajín (pri ktorých vzniká povinnosť dodaniť sa v SR)? Podľa jednotlivých faktúr s tým, že pri faktúre nebude uvedená žiadna identifikácia dodávateľa ? Neuvažuje sa o možnosti reportovať aj tieto údaje sumárne? Je vôbec potrebné reportovať údaje, pri ktorých k samozdaneniu dochádza v tom istom období a u toho istého daňovníka (reverse charge – bez ohľadu nato, či je dodávateľ z krajín EÚ alebo mimo EÚ), keďže v takýchto prípadoch neoprávnené odpočty nemôžu vzniknúť?  	O 	N 	Zámerom je vykazovať údaje v kontrolnom výkaze jednotlivo aj z faktúr alebo iných dokladov z tretích štátov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní. 	
Klub 500 	Všeobecne 
Koncepcia predloženého návrhu smeruje k zhromažďovaniu všetkých citlivých obchodných údajov. Predkladaním kontrolného výkazu firmy deklarujú správcovi dane informácie o obchodno-záväzkových vzťahoch, ktoré sú v mnohých prípadoch predmetom obchodného tajomstva. Obávame sa úniku a zneužitia informácií v nekalom konkurenčnom boji. Žiadame informáciu o tom, akým spôsobom správca dane zabezpečí ochranu týchto údajov. 
Zároveň sa obávame, po predložení kontrolného výkazu, nadmernej administratívnej záťaže zo strany správcu dane. Žiadame, aby v prípade ak dôjde k časovému nesúladu medzi povinnosťou dodávateľa odviesť daň a možnosťou odberateľa nárokovať si odpočet dane, neboli daňové subjekty zaťažované správcom dane formou výziev na podanie vysvetlenia. 
 	Z 	N 	Informácie z kontrolných výkazov budú podliehať daňovému tajomstvu podľa daňového poriadku (§ 11 zákona č. 563/2009 Z. z.). 	
Klub 500 	§53 ods. 1 
Ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1 

Klub 500 navrhuje : Ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 12 kalendárnych mesiacov odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 12 kalendárnych mesiacov odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1. Ak sa bude jednať o opravu odpočítania dane z tovarov alebo služieb nadobudnutých z iného členského štátu, platiteľ dane opraví aj daň na výstupe. 
Dôvod: dlhé trvanie reklamačných konaní 
 	Z 	ČA 	Navrhovaný text bol doplnený v zmysle pripomienky. Nebola však akceptovaná požiadavka na predĺženie termínu na 12 kalendárnych mesiacov, čo by malo negatívny dopad na štátny rozpočet. 	
Klub 500 	§78a  
Navrhujeme posunúť účinnosť zákona 1 kalendárny rok od zverejnenia vzoru kontrolného výkazu. 

Dôvod: Príliš technicky a finančne náročné , krátky termín na úpravu softvérov. Vzor tlačiva nie je nikde v prílohe uvedený, čo spôsobuje absolútnu neistotu. Navrhované znenie nie je jednoznačné, pretože z celého navrhovaného textu vyplýva, že by sa malo jednať aj o dodávky od neplatiteľov DPH 
A/ Navrhujeme v § 78a ods.2 písm. a) doplniť text nasledovne: „údaje z každej faktúry, ktorú bol platiteľ povinný vyhotoviť voči inému platiteľovi dane podľa .......“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
B/ Navrhujeme v § 78a ods.2 písm. b) doplniť text na konci vety nasledovne: „..vystavenej platiteľom dane inému platiteľovi dane.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
C/ navrhujeme v § 78a ods.2 písm. c) doplniť text nasledovne: „ údaje z každej faktúry podľa § 71 ods. 2 vystavenej platiteľovi dane.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 

D/ navrhujeme v § 78a ods.2 písm. d) vypustiť: 
Odôvodnenie: 
Podľa navrhované znenia by do tejto kategórie spadali faktúry vystavené nezdaniteľným osobám, pravdepodobne i odvod DPH v prípade krádeže (i keď nejde o „dodanie tovaru alebo služby“), bezodplatné dodania, dodania na iné použitie ako na podnikateľské účely a pod. 

E/ navrhujeme v § 78a ods.4 doplniť text : „z faktúr uvedených v ods.2 písm. a) a b) , alebo z dokladu podľa ods.3 sa .........“ 
Odôvodnenie: 
V kontrolnom výkaze by mali byť jednotlivo vykazované faktúry (riadne, opravné) vystavené len pre platiteľov dane v tuzemsku a prijaté od tuzemských platiteľov dane a prijaté faktúry od zahraničných zdaniteľných osôb resp. z tretích krajín. 

F/ navrhujeme v § 78a ods.5 doplniť text: „z faktúry vystavenej podľa § 71 ods.2 v nadväznosti na ods.2 písm. c) sa v kontrolnom výkaze..........“ 
Odôvodnenie: 
Ide o spresnenie, že sa jedná len o faktúry podľa § 71 ods. 2 vystavené zdaniteľnými osobami - registrovanými platiteľmi dane pre zdaniteľné osoby – registrovaných platiteľov dane. 

 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
Klub 500 	§85 l 
Klub 500 navrhuje zároveň s účinnosťou kontrolného výkazu zaviesť samozdanenie dovozu tovaru. Považujeme to za minimálnu kompenzáciu nadmerného zaťaženia platiteľov DPH voči štátu 
 	Z 	N 	Posun účinnosti tzv. samozdanenia pri dovoze tovaru si vyžiadala potreba konsolidácie verejných financií. Negatívny dopad je vyčíslený v doložke vybraných vplyvov. 	
Klub 500 	§73 
Faktúra podľa § 72 musí byť vyhotovená do 15 dní 
e) odo dňa zistenia skutočnosti rozhodnej pre vykonanie opravy základu dane 

Klub 500 to považuje za všeobecné pravidlo aj pre prípad opravy základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH. 
 	Z 	ČA 	V texte návrhu zákona bol upresnený rozhodujúci moment, od ktorého plynie lehota na vyhotovenie faktúry pri oprave základu dane, a zároveň bola lehota predĺžená. 	
Klub 500 	§25 ods. 3 
Navrhujeme v ods.3 poslednú vetu naformulovať nasledovne: „ak pri oprave základu dane platiteľ dane nevystavil faktúru, lebo ju zo zákona nebol povinný vystaviť, uvedie rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom vyčíslený rozdiel uviedol do účtovníctva/záznamu.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa návrhu zákona by v prípade: 
a) „nevystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe bol platiteľ dane povinný podávať dodatočné daňové priznania do obdobia, v ktorom nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane a 
b) „vystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe by daň vysporiadaval podľa § 25 ods.3 t.j. v mesiaci, kedy je opravný doklad vystavený. 
Naším úmyslom je zosúladiť odvod dane v prípade, kedy platitelia dane vystavujú/nevystavujú opravné doklady voči nezdaniteľným osobám. 
 	Z 	N 	Zámerom návrhu novely zákona je, aby sa oprava základu dane a dane vykonala v období, kedy skutočne nastala, a nie v období, kedy bola formálne zaevidovaná v účtovnej evidencii. 	
Klub 500 	§53 ods. 1 
Navrhujeme doplniť na konci odseku nasledovnú vetu: „V prípade nadobudnutia tovaru alebo služby z iného členského štátu platiteľ súčasne opraví aj daň na výstupe.“ 
Navrhujeme obdobie „30 dní“ nahradiť min. „60 - 90 dní“ 
Odôvodnenie: 
Ak má platiteľ v prípade nadobudnutia tovaru alebo služby dodaných z iného členského štátu povinnosť opraviť daň na vstupe, musí mať súčasne aj nárok na opravu dane na výstupe. 
Obdobie 30 dní je v praxi krátkym obdobím. Platiteľ síce môže „reklamovať dodávku“ v nasledujúcom zdaňovacom období, avšak reklamačné konania resp. dohadovanie sa výšky zľavy sú dlhodobejšieho rázu, takže platiteľ nebude vedieť v zákone navrhovanom termíne vyčísliť výšku opravenej dane, z čoho vyplýva, že bude podávať dodatočné daňové priznania – nesie to so sebou následné pokuty a väčšie počty dodatočných daňových priznaní, 
 	Z 	ČA 	Navrhovaný text bol doplnený v zmysle pripomienky. S požiadavkou na predĺženie termínu na 12 kalendárnych mesiacov nesúhlasíme z dôvodu negatívneho dopadu na štátny rozpočet. 	
Klub 500 	§73 písm. e) 
Navrhujeme vypustiť nové písmeno e). 
Odôvodnenie: 
Absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti“ rozhodnej pre vykonanie opravy – je to deň podania reklamácie? Deň uznania reklamácie? Deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy....a pod.? 
Daňový poriadok v § 16 ods.4 ustanovuje len oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Aj z navrhovaného § 53 ods.1 vyplýva, že platiteľ „nemusí vystaviť opravnú faktúru“, t.j. opraviť daň na výstupe v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona o DPH – správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, lebo jemu sa daňová povinnosť nemení. 
Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 – ťarcha následného pokutovania je na prijímateľovi služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoju daň na výstupe a na výške sa s dodávateľom nedohodol). 
Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH, daňovník nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia – je to v rozpore. 
 	Z 	N 	Ustanovenie § 25 ods. 1 zákona a ustanovenie § 53 ods. 1 zákona nie sú v rozpore. Jedno ustanovenie rieši opravu základu dane a dane, druhé ustanovenie rieši opravu odpočítanej dane. Z ustanovení zákona o DPH upravujúcich fakturáciu vyplýva povinnosť vyhotoviť faktúru. 	
SAPF 	bodu 16 - § 25 ods.3 posledná veta (Z) 
Navrhujeme v ods.3 poslednú vetu naformulovať nasledovne: „ak pri oprave základu dane platiteľ dane nevystavil faktúru, lebo ju zo zákona nebol povinný vystaviť, uvedie rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom vyčíslený rozdiel uviedol do účtovníctva/záznamu.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa návrhu zákona by v prípade: 
a) „nevystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe bol platiteľ dane povinný podávať dodatočné daňové priznania do obdobia, v ktorom nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane a 
b) „vystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe by daň vysporiadaval podľa § 25 ods.3 t.j. v mesiaci, kedy je opravný doklad vystavený. 
Cieľom návrhu je zosúladiť odvod dane v prípade, kedy platitelia dane vystavujú resp. nevystavujú opravné doklady voči nezdaniteľným osobám. 

 	O 	N 	Zámerom návrhu novely zákona je, aby sa oprava základu dane a dane vykonala v období, kedy skutočne nastala, a nie v období, kedy bola formálne zaevidovaná v účtovnej evidencii. 	
SAPF 	bodu 20 - § 53 ods.1 (Z) 
Navrhujeme doplniť na konci odseku nasledovnú vetu: „V prípade nadobudnutia tovaru alebo služby z iného členského štátu platiteľ súčasne opraví aj daň na výstupe.“ 
Navrhujeme obdobie „30 dní“ nahradiť min. „60 - 90 dní“ 

Odôvodnenie: 
Ak má platiteľ v prípade nadobudnutia tovaru alebo služby dodaných z iného členského štátu povinnosť opraviť daň na vstupe, musí mať súčasne aj nárok na opravu dane na výstupe. 
Obdobie 30 dní je v praxi krátkym obdobím. Platiteľ síce môže „reklamovať dodávku“ v nasledujúcom zdaňovacom období, avšak reklamačné konania resp. dohadovanie sa výšky zľavy sú dlhodobejšieho rázu, takže platiteľ nebude vedieť v zákone navrhovanom termíne vyčísliť výšku opravenej dane, z čoho vyplýva, že bude podávať dodatočné daňové priznania – nesie to so sebou následné pokuty a väčšie počty dodatočných daňových priznaní, 
 	O 	N 	S požiadavkou na predĺženie termínu na 12 kalendárnych mesiacov nesúhlasíme z dôvodu negatívneho dopadu na štátny rozpočet. 	
SAPF 	bodu 27 - § 73 písm. e (Z) 
Navrhujeme vypustiť nové písmeno e). 

Odôvodnenie: 
Absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti“ rozhodnej pre vykonanie opravy – je to deň podania reklamácie? Deň uznania reklamácie? Deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy....a pod.? 
Daňový poriadok v § 16 ods.4 ustanovuje len oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Aj z navrhovaného § 53 ods.1 vyplýva, že platiteľ „nemusí vystaviť opravnú faktúru“, t.j. opraviť daň na výstupe v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona o DPH – správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, lebo jemu sa daňová povinnosť nemení. 
Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 – ťarcha následného pokutovania je na prijímateľovi služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoju daň na výstupe a na výške sa s dodávateľom nedohodol). 
Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH, daňovník nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia – je to v rozpore. 
 	O 	ČA 	V texte návrhu zákona bol upresnený rozhodujúci moment, od ktorého plynie lehota na vyhotovenie faktúry pri oprave základu dane, a zároveň bola lehota predĺžená.  	
SAPF 	§78a - Kontrolný výkaz 
Nový doplnený paragraf zákona stanovuje mesačnú daňovú povinnosť, ktorá sa zakladá na elektronickom zasielaní detailných údajov o všetkých dodaných a prijatých plneniach v tuzemsku . 

Pre spoločnosti , ktoré realizujú hromadnú fakturáciu znamená vyhotovenie kontrolného výkazu svojim rozsahom nadmernú administratívnu záťaž a záťaž informačných systémov. 
Je potrebné zvážiť, či vzhľadom na spustenie elektronickej komunikácie od 1.1.2014 a súbežne i zavedenie mesačnej povinnosti zasielania Kontrolného výkazu (ďalej KV) prinesie očakávaný efekt v rámci boja proti daňovým únikom. 
Pri spoločnostiach s hromadnou fakturáciou hovoríme mesačne o spracovaní niekoľko sto tisíc položiek resp. milión položiek, ktoré je potrebné zapracovať do KV a následne zrealizovať a zabezpečiť kontrolný mechanizmus a párovanie na strane finančnej správy. 

Ako argumentáciu rozsahu spracovaných daňových dokladov prikladáme prehľad dokladov z jednotlivých a fakturačných systémov. 

a) Hromadná fakturácia predstavuje napr. v spoločnosti ST ( biznis + rezidenční zákazníci) objem cca 850 000 faktúr/mesačne fixné služby 
cca 830 000 faktúr/mesačné mobilné služby 

b) ST vlastní 370 ERP - na ktorých sa denne vyhotoví cca v prieme 100 dokladov 
ERP/(deň . 
Požiadavka zákona uvádzať „kumulované údaje“ znamená údaje na dennej báze, 
resp. mesačnej báze jednotlivo podľa ERP alebo sumárne všetky ERP? 
Táto aktivita znamená ďalšie zásahy do systému. 

Tieto údaje nezahŕňajú fakturáciu z kontraktov a aktivít spoločnosti napr. prenájmy, 
individuálne zmluvy - v priemere počet vyhotovených dokladov je cca 1400 ks 

c) Dodávateľské doklady , ktoré sú predmetom nároku na odpočet predstavujú na mesačnej báze počet cca 6000 ks 

a) Navrhujeme zredukovať rozsah kontrolného výkazu 
a) veľké spoločnosti ktoré realizujú hromadnú fakturáciu 
alebo 
b) sektor (energetika , telekomunikácie ) v rámci ktorého spoločnosti realizujú hromadnú fakturáciu 

- zalimitovaním výšky položky ( napr. nad 1000 EUR) 

b) Navrhujeme zredukovať rozsah kontrolného výkazu vo väzba na typ príjemcu 
Ak má štát záujem sledovať „daňové úniky“, sme názoru, že kontrolný výkaz by mal mapovať iba doklady vystavené medzi platiteľmi dane navzájom. Podľa terajšieho znenia návrhu zákona by mal kontrolný výkaz obsahovať aj údaje o dokladoch vystavených zdaniteľným osobám - neplatiteľom dane ako aj nezdaniteľným osobám a preto navrhujeme redukciu údajov len na tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH 
nasledovne : 

a) v § 78a ods.2 písm. a) doplniť text nasledovne: „údaje z každej faktúry, ktorú bol platiteľ povinný vyhotoviť voči inému platiteľovi dane podľa .......“ 
Odôvodnenie: Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
b) v § 78a ods.2 písm. b) doplniť text na konci vety nasledovne: „..vystavenej platiteľom dane inému platiteľovi dane.“ 
Odôvodnenie: Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
c) v § 78a ods.2 písm. c) doplniť text nasledovne: „ údaje z každej faktúry podľa § 71 ods. 2 vystavenej platiteľovi dane.“ 
Odôvodnenie: Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
d) v § 78a ods.2 písm. d) vypustiť: 
Odôvodnenie: Podľa navrhované znenia by do tejto kategórie spadali faktúry vystavené nezdaniteľným osobám, pravdepodobne i odvod DPH v prípade krádeže (i keď nejde o „dodanie tovaru alebo služby“), bezodplatné dodania, dodania na iné použitie ako na podnikateľské účely a pod. 
e) navrhujeme v § 78a ods.4 doplniť text : „z faktúr uvedených v ods.2 písm. a) a b) , alebo z dokladu podľa ods.3 sa .........“ 
Odôvodnenie: V kontrolnom výkaze by mali byť jednotlivo vykazované faktúry (riadne, opravné) vystavené len pre platiteľov dane v tuzemsku a prijaté od tuzemských platiteľov dane a prijaté faktúry od zahraničných zdaniteľných osôb resp. z tretích krajín. 
f) v § 78a ods.5 doplniť text: „z faktúry vystavenej podľa § 71 ods.2 v nadväznosti na ods.2 písm. c) sa v kontrolnom výkaze..........“ 
Odôvodnenie: Ide o spresnenie, že sa jedná len o faktúry podľa § 71 ods. 2 vystavené zdaniteľnými osobami - registrovanými platiteľmi dane pre zdaniteľné osoby – registrovaných platiteľov dane 

2) navrhujeme posunúť dátum platnosti tohto bodu od 01.09.2014 

- Zavedenie kontrolného výkazu v takom krátkom termíne nie je možné realizovať a technicky zabezpečiť. Navrhovaná zmena si vyžiada veľké zásahy do IT systému každej spoločnosti. 
Vytvorenie kontrolného výkazu vyžaduje doprogramovať nové zákaznícke reporty, ktoré by obsahovali požadované údaje , ktoré súčasné nastavenie IT vôbec neumožňuje, bude to mať za následok veľkú administratívnu a časovú náročnosť. 
Pri spoločnostiach horeuvedených odvetví , ktoré majú hromadnú fakturáciu mesačne je technická príprava technick nezrealizovateľná v takom krátkom čase. Navyše tlačivo kontrolného výkazu ešte nie je k dispozícii. 

Záver k §78a - Kontrolný výkaz 

Plne chápeme a podporujeme Akčný plán boja proti daňovým podvodom na roky 2012-2016 a zároveň sme uvítali i snahu MFSR a Finančnej správy znižovať administratívnu a daňovú zaťaženosť tak daňovníkov ako aj pracovníkov na strane Finančnej správy - ale zavedenie Kontrolného výkazu vedie opäť ku generovaniu zostáv a výkazov čo je zvýšenie administratívnej náročnosti tak pre daňovníkov ako i správcov dane a je otázne či sa dosiahne požadovaný efekt a či v blízkej budúcnosti prax neprinesie potrebu tento zámer prehodnotiť, s ďalším dopadom na IT systémy... 

 	O 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
SAPF 	K bodu 16 - § 25 ods.3 posledná veta (Z) 
Navrhujeme v ods.3 poslednú vetu naformulovať nasledovne: „ak pri oprave základu dane platiteľ dane nevystavil faktúru, lebo ju zo zákona nebol povinný vystaviť, uvedie rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom vyčíslený rozdiel uviedol do účtovníctva/záznamu.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa návrhu zákona by v prípade: 
a) „nevystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe bol platiteľ dane povinný podávať dodatočné daňové priznania do obdobia, v ktorom nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane a 
b) „vystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe by daň vysporiadaval podľa § 25 ods.3 t.j. v mesiaci, kedy je opravný doklad vystavený. 
Cieľom návrhu je zosúladiť odvod dane v prípade, kedy platitelia dane vystavujú resp. nevystavujú opravné doklady voči nezdaniteľným osobám. 
 	Z 	N 	Zámerom návrhu novely zákona je, aby sa oprava základu dane a dane vykonala v období, kedy skutočne nastala. a nie v období, kedy bola formálne zaevidovaná v účtovnej evidencii. 	
SAPF 	K bodu 20 - § 53 ods.1 (Z) 
Navrhujeme doplniť na konci odseku nasledovnú vetu: „V prípade nadobudnutia tovaru alebo služby z iného členského štátu platiteľ súčasne opraví aj daň na výstupe.“ 
Navrhujeme obdobie „30 dní“ nahradiť min. „60 - 90 dní“ 

Odôvodnenie: 
Ak má platiteľ v prípade nadobudnutia tovaru alebo služby dodaných z iného členského štátu povinnosť opraviť daň na vstupe, musí mať súčasne aj nárok na opravu dane na výstupe. 
Obdobie 30 dní je v praxi krátkym obdobím. Platiteľ síce môže „reklamovať dodávku“ v nasledujúcom zdaňovacom období, avšak reklamačné konania resp. dohadovanie sa výšky zľavy sú dlhodobejšieho rázu, takže platiteľ nebude vedieť v zákone navrhovanom termíne vyčísliť výšku opravenej dane, z čoho vyplýva, že bude podávať dodatočné daňové priznania – nesie to so sebou následné pokuty a väčšie počty dodatočných daňových priznaní, 
 	Z 	N 	Znenie navrhnuté v novele zákona je v súlade s čl. 185 smernice Rady 2006/112/ES. Zabezpečuje opravu odpočítanej dane v každom prípade, keď sa opraví základ dane a daň na výstupe. V prípade akceptovania pripomienky by takýto prístup nebol zabezpečený a nebol by ani v súlade s uvedeným článkom smernice a ani s judikatúrou Súdneho dvora EÚ. S požiadavkou na predĺženie termínu na 60 - 90 dní nesúhlasíme z dôvodu negatívneho dopadu na štátny rozpočet. 	
SAPF 	K bodu 27 - § 73 písm. e (Z) 
Navrhujeme vypustiť nové písmeno e). 

Odôvodnenie: 
Absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti“ rozhodnej pre vykonanie opravy – je to deň podania reklamácie? Deň uznania reklamácie? Deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy....a pod.? 
Daňový poriadok v § 16 ods.4 ustanovuje len oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Aj z navrhovaného § 53 ods.1 vyplýva, že platiteľ „nemusí vystaviť opravnú faktúru“, t.j. opraviť daň na výstupe v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona o DPH – správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, lebo jemu sa daňová povinnosť nemení. 
Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 – ťarcha následného pokutovania je na prijímateľovi služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoju daň na výstupe a na výške sa s dodávateľom nedohodol). 
Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH, daňovník nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia – je to v rozpore. 

 	Z 	ČA 	V texte návrhu zákona bol upresnený rozhodujúci moment, od ktorého plynie lehota na vyhotovenie faktúry pri oprave základu dane, a zároveň bola lehota predĺžená. 	
ZOCR SR 	K bodu 16 (§ 25 ods. 3) 
Uvedený návrh neodôvodnene zvyšuje administratívnu záťaž platiteľov 
 	O 	N 	Zámerom návrhu novely zákona je ustanoviť, aby sa oprava základu dane a dane vykonala aj v prípadoch, keď sa nevyhotovuje doklad o oprave a to v období kedy skutočne oprava nastala. 	
ZOCR SR 	K bodu 20 (§ 53 ods. 1)  
Navrhovaná úprava sa snaží odstrániť zanedbávanie povinností platiteľa (dodávateľa tovaru alebo služieb) ich prenesením na stranu odberateľa. Toto ustanovenie zvyšuje administratívnu záťaž odberateľa. Zákonodarca by sa mal podľa nášho názoru zamerať skôr na postih strany, ktorá si neplní povinnosti (napr. pokutou) a nie nútiť odberateľa vracať DPH štátu aj bez riadneho dokladu (skôr ako reálne príde aj k úhrade pohľadávky). V praxi sa stávajú aj prípady, že dodávateľ doklad síce vystaví ale samotný doklad sa k odberateľovi dostane až po niekoľkých mesiacoch. 
Návrh: Vypustiť 
 	Z 	N 	Znenie navrhnuté v novele zákona je v súlade s čl. 185 smernice Rady 2006/112/ES. Zabezpečuje opravu odpočítanej dane v každom prípade, keď sa opraví základ dane a daň na výstupe. V prípade akceptovania pripomienky by takýto prístup nebol zabezpečený a nebol by ani v súlade s uvedeným článkom smernice a ani s judikatúrou Súdneho dvora EÚ. 	
ZOCR SR 	K bodu 25 (§ 69 ods. 14 písm. b)) 
V súčasnosti je v zákone popísaný pre Finančné riaditeľstvo pri dôvodoch na zrušenie registrácie zverejnením na portály Finančnej správy. V prípade, keď zaniknú skutočnosti na zrušenie registrácie už neexistuje možnosť vypustenia z tohto zoznamu. V praxi to môže spôsobovať problémy pri podnikaní, pretože stále hrozí riziko ručenia za daň odberateľovi. 
Návrh: 
Riešiť aj možnosť vypustenia zo zoznamu „rizikových“ osôb na portáli Finančnej správy 
 	Z 	A 	Problematika spadá do daňového poriadku, ktorý sa v súčasnosti tiež novelizuje. 	
ZOCR SR 	K bodu 28 (§ 78a)  
Zásadným spôsobom zvyšuje administratívnu záťaž, predpokladaný počet riadkov zostavy je v prípade CJ Prievidza cca 7200, pričom v každom riadku by museli byť 7 údajov. 
Bude potrebné vynaložiť dodatočné náklady na úpravu účtovných SW a prípravu výstupu pre. 
Údaje o tržbách z ERP sú v každom prípade nepotrebné, lebo nemajú reciprocitu na strane odpočtu DPH u žiadneho subjektu, ani z praktického hľadiska nemôžu slúžiť na obmedzenie daňových únikov. 
Nie je definovaná „celková suma tržieb evidovaných ERP“ v ods. 6 a), pretože zákon o ERP definuje len dennú závierku ERP, to znamená, že za každý deň a každú ERP by museli byť odovzdávané tieto údaje na dennej báze. Ak by autor myslel mesačnú, v zmysle zákona o ERP „intervalová“ tá nie je predpísaná zákonom (aj keď je definovaná) a podľa nášho názoru nemôže slúžiť ako základ pre účtovanie a evidenciu DPH. 
Okrem toho je pravdepodobné, že z technického hľadiska sa tieto údaje ani v takomto rozsahu Okrem toho je pravdepodobné, že z technického hľadiska sa tieto údaje ani v takomto rozsahu nebudú vedieť elektronicky prijať, nie to ešte spracovať a výsledok môže byť „zosypanie portálu“. 
Návrh: 
Úplne vypustiť a vypustiť aj body, súvisiace s pripomienkou 
Alebo nech je to povinná príloha len v prípade nadmerného odpočtu 
 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
eustream a.s. 	k bodu 20. návrhu zákona 
Navrhujeme vypustiť tento bod návrhu zákona a ponechať ustanovenie § 53 ods. 1 zákona v aktuálne platnom znení. 
Na strane príjemcu plnenia sa jedná o dodatočné zvýšenie administratívnej záťaže. Príjemca plnenia by musel evidovať, kedy došlo k zmene skutočností, na základe ktorých si uplatnil odpočítanie dane tak, aby sledoval lehotu 30 dní na opravu odpočítanej dane, hoci by nemal k dispozícii doklad o oprave základu dane. Príjemca plnenia často ani nemusí mať informácie o tom, že dodávateľ uplatňuje postup podľa § 25 zákona, resp. že dochádza ku skutočnosti rozhodujúcej pre opravu základu dane. Oprava odpočítanej dane by mala byť striktne viazaná na vyhotovenie dokladu dodávateľom. A vzhľadom na doplnenie povinnosti dodávateľa vyhotoviť doklad o oprave základu dane do 15 dní od zistenia skutočnosti rozhodujúcej pre vykonanie opravy, navrhujeme ponechať ustanovenie § 53 ods. 1 v pôvodnom znení a zrušiť bod 20 návrhu zákona. 	O 	N 	Ustanovenie nadväzuje na úpravu § 25 ods. 1, podľa ktorého platiteľ dane je povinný opraviť základ dane a daň. Nadväzne je potrebné opraviť aj odpočítanú daň. 	
eustream a.s. 	k bodu 28. návrhu zákona 
Navrhujeme vypustiť tento bod návrhu zákona. 
Vypracovávanie kontrolného výkazu je len ďalšou administratívnou záťažou pre platiteľov dane. Detailné informácie, ktoré sa vyžadujú v kontrolnom výkaze, bude potrebné zabezpečiť u platiteľov dane novými/upravenými softvérmi, čo je spojené s dodatočným finančným zaťažením platiteľov dane. 
Celkovo sa v kontrolnom výkaze vyžaduje obrovské množstvo dát a údajov, ktoré bude potrebné zisťovať, sumarizovať a načítavať do ďalšieho dokumentu pre finančnú správu pričom tiež predpokladáme, že značné množstvo údajov a dát vyžadovaných v kontrolnom výkaze nemajú dnešné informačné systémy na spracovanie DPH k dispozícii. Vzhľadom na množstvo a rozsah dát nepredpokladáme možné spracovanie kontrolného výkazu bez adekvátnej technickej podpory. 
Údaje z kontrolného výkazu je však správca dane schopný pri kontrole daňového subjektu zistiť a overiť ich správnosť. 
Vypracovávanie ďalšieho výkazu, okrem samotného daňového priznania a súhrnného výkazu, bude predstavovať pre platiteľov dane z pridanej hodnoty značné časové aj finančné zaťaženie. 

Zároveň je výška navrhovanej pokuty aj za prípadné nedostatky v kontrolnom výkaze, nesprávne uvedené údaje neprimerane vysoká, pre mnohé daňové subjekty môže byť až likvidačná. Správca dane ju uloží aj v prípade, ak sú vykazované údaje neúplné alebo nesprávne, čo sa pri tak veľkom množstve dát môže stať jednak softvérovým spracovaním, ale aj neúmyselným ľudským zavinením. 
Z pohľadu podnikateľských subjektov sa povinnosť vypracovávať kontrolný výkaz javí ako ďalšie administratívne zaťaženie v už ich tak zložitom a neustále sa meniacom daňovom prostredí. Navrhujeme bod 28 z návrhu zákona vylúčiť. 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
SLASPO 	K čl. I 
1) Navrhujme vložiť nový 15. bod, ktorý znie: 
„15. V §19 ods. 6 prvá veta sa vypúšťajú slová za bodkočiarkou „deň dodania podľa tohto odseku sa neurčí, ak sa obstará služba s miestom dodania podľa § 15 ods. 1, pri ktorej je povinný platiť daň príjemca služby“.“ 

Nasledujúce body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
V praxi často dochádza k situácii, keď sa na platiteľa dane prenáša daňová povinnosť podľa § 69 ods. 3 z dôvodu obstarávania služby zahraničnou osobou podľa § 9 ods. 4. Podľa súčasne platného znenia zákona deň daňovej povinnosti vzniká v deň dodania služby. Navrhovanou úpravou požadujeme aplikovať rovnaké podmienky pre stanovenie dňa daňovej povinnosti rovnaké pre dodania podľa § 15 ods. 1 ako pre tuzemské dodania. 
Zmenu navrhujeme v záujme zmiernenia negatívneho dopadu pre platiteľov dane v súvislosti so zabezpečením odvodu dane v správnom zdaňovacom období. Jedná sa nám o spoločnosti, ktoré vykonávajú oslobodenú činnosť (napr. poisťovaciu činnosť) a nemajú nárok na odpočítanie DPH , majú len daňovú povinnosť. 
Takáto situácia nastáva najmä pri viacnásobnej refakturácii služieb pri likvidácii poistných udalostí v zahraničí prostredníctvom korešpondentov/spolupracovníkov, ktoré ale zabezpečuje vo svojom mene pre poisťovňu asistenčná spoločnosť so sídlom v zahraničí. Podľa súčasne platného znenia zákona poisťovňa má povinnosť odviesť DPH v zdaňovacom období, kedy korešpondent uskutočnil dodanie služby. Nakoľko výsledná fakturácia prebieha cez zahraničnú asistenčnú spoločnosť, ktorá službu zabezpečila, nie je reálne odviesť DPH v zákonom stanovenej lehote. Poisťovňa v čase poskytovania služby nepozná ani presný termín ukončenia dodania ani fakturovanú sumu, aby mohla DPH odviesť v reálnom termíne na základe odhadu aj bez obdržanej faktúry. Podmienky poskytovanej služby zabezpečuje asistenčná spoločnosť, samotnú službu poskytne korešpondet/spolupracovník usídlený v ďalšom inom štáte ako táto asistenčná spoločnosť. Poisťovňa je teda povinná podať dodatočné daňové priznanie na základe takto oneskorenej faktúry, odviesť DPH, pričom ale nemá nárok na odpočítanie vstupnej dane, čo vedie k sankciám. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
SLASPO 	K čl. I 
2) Navrhujme vložiť nový 21. bod, ktorý znie: 
„21. V § 53 ods.5 sa na konci dopĺňa veta: „Ak sa nájde tovar po tom, ako daňovník postupoval podľa prvej alebo druhej vety tohto odseku, je daňovník oprávnený uplatniť odpočet dane vo výške, v akej daň odviedol podľa tohto odseku; tento odpočet uplatní v zdaňovacom období, nasledujúcom po období, v ktorom sa dozvedel o tom, že sa tovar našiel.”.“ 

Nasledujúce body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 53 ods. 5 platného zákona sa zaoberá problematikou DPH v prípade krádeže tovaru, pri ktorom platiteľ odpočítal daň. Žiadne z ustanovení zákona ale nerieši situáciu, čo s DPH v prípade, že tovar, ktorý bol predmetom krádeže, sa nájde. Bolo by vhodné, aby riešenie tejto problematiky bolo zapracované do novely zákona, aby nedochádzalo k dvojitému zdaneniu tovaru pri predaji, ktorý bol predmetom krádeže a následne sa našiel, pričom daňovník uplatnil postup podľa §53 ods.5 zákona. 
 	O 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
SLASPO 	K čl. I 28. bod § 78a ods. 1 
3) V § 78a ods. 1 za druhú vetu vložiť novú vetu, ktorá znie: 
„Ak platiteľ podá dodatočné daňové priznanie, je povinný podať kontrolný výkaz v deň podania dodatočného daňového priznania.“ 

Odôvodnenie: 
V novom ustanovení § 78a nie je riešená povinnosť podať kontrolný výkaz v nadväznosti na podanie dodatočného daňového priznania. V odseku 7 sa síce upravuje povinnosť platiteľa v súvislosti s nesprávne podaným kontrolným výkazom, ale nevyplýva z neho súvislosť s podávaním dodatočného daňového priznania. 
 	O 	N 	Návrh zákona upravuje aj podanie dodatočného kontrolného výkazu. Podanie dodatočného kontrolného výkazu nemusí byť vždy nevyhnutne spojené s podaním dodatočného daňového priznania.  	
SLASPO 	K čl. I 28. bod § 78a ods. 1 písm. a) 
4) V § 78a ods. 1 písm. a) za slovo „plneniach“ vložiť slová „alebo činnostiach oslobodených od dane podľa § 37“. 

Odôvodnenie: 
Uvedené doplnenie textu navrhujeme z dôvodu jednoznačnosti tohto ustanovenia vo veci určenia platiteľa s povinnosťami uvedenými v § 78a ods. 1 tohto zákona. 
Po akceptácii uvedenej pripomienky bude jednoznačné, že subjekty, ktorých činnosť je oslobodená od dane z pridanej hodnoty, budú predkladať kontrolné výkazy len v prípade prijatých plnení uvedených v § 69 ods. 2,3, 6, 7 a 9 až 12 platného zákona. 
 	Z 	N 	Návrh považujeme za nesystémový a nie je v súlade so zámerom návrhu novely zákona. 	
SLASPO 	K čl. I 28. bod § 78a ods. 2 písmeno a) 
5) V § 78a ods.2 písmeno a) sa za slová “okrem zjednodušenej faktúry“ vkladá bodkočiarka a slová „povinnosť viesť údaje v kontrolnom výkaze sa nevzťahuje na dodania poisťovacích služieb, ktoré sú oslobodené od dane podľa § 37“. 

Odôvodnenie: 
Predmetný text navrhujeme doplniť z dôvodu získania právnej istoty, že z pôvodného znenia ods. 2 pís. a) jednoznačne vyplýva, že nie je povinnosť v kontrolnom výkaze uvádzať údaje z dodaní, pri ktorých podľa § 72 ods. 6 nie je povinnosť vyhotoviť faktúru. V prípade poisťovní sa jedná najmä o poisťovacie služby. Chceme poukázať najmä na technické problémy, ktoré neumožňujú poisťovni vykazovať jednotlivé údaje predpisu poistného z poistných zmlúv, nakoľko tieto sa generujú v osobitných poistných systémoch. 
 	O 	A 	 	
SLASPO 	K čl. I 28. bod § 78a ods. 2 písm. b) 
6) 
V § 78a ods.2 písm. b) sa za slová “služieb,“ dopĺňajú slová „pri ktorých príjemca plnenia uplatňuje odpočítanie dane podľa § 49 ods. 2 až 4. 

Odôvodnenie: 
Odporúčame doplniť z dôvodu získania právnej istoty, že vo výkaze sa majú evidovať len dodania, pri ktorých platiteľ odpočítal daň z tovarov a služieb v plnej, resp. pomernej výške, t.j. platiteľ neeviduje dodania, pri ktorých si vôbec neuplatnil odpočítanie dane. Súčasne, že túto povinnosť nemá len pri dodaniach podľa ods. 2 písm. b) bod 2. , ale pri všetkých dodaniach, pri ktorých si neuplatnil daň na vstupe (napr. aj podľa pís. c) a d) a pís. b) bod 1.) 
 	O 	N 	Navrhované znenie by znamenalo, že v kontrolnom výkaze by sa neuvádzala ani daň na výstupe. 	
SLASPO 	K čl. I 28. bod § 78a ods. 2, písm. b) 2. bod: 
7) V § 78a ods. 2, písm. b) 2. bod za slová "... platiť daň podľa § 69 ods. 1" vložiť slová "okrem platiteľov podľa § 49 ods. 4, ktorým vznikol koeficient vypočítaný podľa § 50 ods. 2 nižší ako 0,03“. 

Odôvodnenie: 

Uvedené doplnenie textu navrhujeme z dôvodu nezaťažovania daňového subjektu nadmernou administratívou a zvýšenými nákladmi na zmenu informačných systémov v prípade nevýznamného odpočítavania dane. 
 	Z 	N 	Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní. 	
CJS 	bodu 16. (§ 25 ods. 3) 
K bodu 16 (§ 25 ods. 3) - Obyčajná pripomienka 
Uvedený návrh neodôvodnene zvyšuje administratívnu záťaž platiteľov 
 	O 	N 	V zákone je potrebné upraviť aj situáciu, kedy nie je určené zdaňovacie obdobie, v ktorom sa má vykonať oprava základu dane a dane. Zámerom návrhu novely zákona je, aby sa oprava základu dane a dane vykonala v období kedy skutočne nastala a nie v období kedy bola formálne zaevidovaná v účtovnej evidencii. 	
CJS 	bodu 20 (§ 53 ods.1) 
K bodu 20 (§ 53 ods. 1) Zásadná pripomienka 
Navrhovaná úprava sa snaží odstrániť zanedbávanie povinností platiteľa (dodávateľa tovaru alebo služieb) ich prenesením na stranu odberateľa. Toto ustanovenie zvyšuje administratívnu záťaž odberateľa. Zákonodarca by sa mal podľa nášho názoru zamerať skôr na postih strany, ktorá si neplní povinnosti (napr. pokutou) a nie nútiť odberateľa vracať DPH štátu aj bez riadneho dokladu (skôr ako reálne príde aj k úhrade pohľadávky). V praxi sa stávajú aj prípady, že dodávateľ doklad síce vystaví ale samotný doklad sa k odberateľovi dostane až po niekoľkých mesiacoch. 
Návrh: Vypustiť 
 	Z 	N 	Znenie navrhnuté v novele zákona je v súlade s čl. 185 smernice Rady 2006/112/ES. Zabezpečuje opravu odpočítanej dane v každom prípade, keď sa opraví základ dane a daň na výstupe. V prípade akceptovania pripomienky by takýto prístup nebol zabezpečený a nebol by ani v súlade s uvedeným článkom smernice a ani s judikatúrou Súdneho dvora EÚ. 	
CJS 	bodu 25 (§ 69 ods. 14, písm. b) 
K bodu 25 (§ 69 ods. 14 písm. b)) Zásadná pripomienka 
V súčasnosti je v zákone popísaný pre Finančné riaditeľstvo pri dôvodoch na zrušenie registrácie zverejnením na portály Finančnej správy. V prípade, keď zaniknú skutočnosti na zrušenie registrácie už neexistuje možnosť vypustenia z tohto zoznamu. V praxi to môže spôsobovať problémy pri podnikaní, pretože stále hrozí riziko ručenia za daň odberateľovi. 
Návrh: 
Riešiť aj možnosť vypustenia zo zoznamu „rizikových“ osôb na portáli Finančnej správy 
 	Z 	A 	Problematika spadá do daňového poriadku, ktorý sa v súčasnosti tiež novelizuje. 	
CJS 	bodu 28 (§ 78a) 
K bodu 28 (§ 78a) – Zásadná pripomienka 
Zásadným spôsobom zvyšuje administratívnu záťaž, predpokladaný počet riadkov zostavy je v prípade CJ Prievidza cca 7200, pričom v každom riadku by museli byť 7 údajov. 
Bude potrebné vynaložiť dodatočné náklady na úpravu účtovných SW a prípravu výstupu pre. 
Údaje o tržbách z ERP sú v každom prípade nepotrebné, lebo nemajú reciprocitu na strane odpočtu DPH u žiadneho subjektu, ani z praktického hľadiska nemôžu slúžiť na obmedzenie daňových únikov. 
Nie je definovaná „celková suma tržieb evidovaných ERP“ v ods. 6 a), pretože zákon o ERP definuje len dennú závierku ERP, to znamená, že za každý deň a každú ERP by museli byť odovzdávané tieto údaje na dennej báze. Ak by autor myslel mesačnú, v zmysle zákona o ERP „intervalová“ tá nie je predpísaná zákonom (aj keď je definovaná) a podľa nášho názoru nemôže slúžiť ako základ pre účtovanie a evidenciu DPH. 
Okrem toho je pravdepodobné, že z technického hľadiska sa tieto údaje ani v takomto rozsahu Okrem toho je pravdepodobné, že z technického hľadiska sa tieto údaje ani v takomto rozsahu nebudú vedieť elektronicky prijať, nie to ešte spracovať a výsledok môže byť „zosypanie portálu“. 
Návrh: 
Úplne vypustiť a vypustiť aj body, súvisiace s pripomienkou 
Alebo nech je to povinná príloha len v prípade nadmerného odpočtu 

 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
Nafta 	čl. III 
Navrhujeme posunúť účinnosť čl. I návrhu o 6 mesiacov neskôr, t.j. od 1. 7. 2014. 

Odôvodnenie: 
Navrhovanou novelou zákona sa pre platiteľov dane registrovaných podľa §§ 4, 4a, 5 a 6 zavádza od 1. 1. 2014 povinnosť podávať kontrolný výkaz. Zavedenie tejto povinnosti bude predstavovať dodatočnú administratívnu záťaž pre platiteľov dane súvisiacu s potrebou nastaviť interné softwéry používané na vedenie účtovníctva, nakoľko niektoré náležitosti výkazu nie sú v súčasnosti štandardnou súčasťou výstupov z účtovných systémov. Úprava výstupov z účtovných systémov bude rovnako vyžadovať aj úpravu výpočtového systému jednotlivých platiteľov dane, pričom tento krok bude mať na platiteľov dane následné finančné dopady. Predloženou novelou zákona sa zatiaľ presne nešpecifikuje, akou formou bude realizované elektronické podanie kontrolného výkazu príslušnému správcovi dane, preto by bolo potrebné tieto náležitosti upraviť detailnejšie vo vykonávacom predpise. Vzhľadom na tieto skutočnosti navrhujeme posunúť účinnosť čl. I novely minimálne o 6 mesiacov neskôr, t.j. od 1. 7. 2014. 
 	Z 	N 	Skoršie zavedenie kontrolného výkazu je navrhnuté z dôvodu potreby zlepšenia výberu dane. 	
SKDP 	Nový bod k Čl. I k § 4 ods. 1 a 2 a k § 81 ods. 1  
Navrhujeme zaokrúhliť aj sumu obratu, a teda nahradiť čiastky v § 4 a § 81 z 49 970 eur na 50 000 eur. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu zjednodušenia a v nadväznosti na navrhované zaokrúhlenia súm 14 000 eur a 17 eur navrhujeme zaokrúhliť aj sumu obratu. 
 	O 	N 	Európska komisia odsúhlasila pre SR prepočet obratu na registráciu pre daň 1,5 mil Sk kurzom NBS k 31.12.2008 (30,126 Sk/1 euro). 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 3 k § 4 ods. 4, prvá veta  
Navrhujeme buď ponechať prvú vetu v § 4 v súvislosti s registráciou nadobúdateľa podniku alebo jeho časti v znení ako doteraz, alebo v § 10 ods. 1 uviesť odkaz pod čiarou na Obchodný zákonník iba ako napríklad. 

Odôvodnenie: 
Navrhované znenie prvej vety §4, ods. 4 príliš úzko špecifikuje situáciu, kedy sa nadobúdateľ podniku alebo jeho časti stáva platiteľom dane zo zákona, len na prípad, kedy nadobudne v rámci nadobudnutého podniku alebo jeho časti hmotný a zároveň aj nehmotný majetok. V praxi sa často stáva, že dôjde k predaju hmotného majetku – hnuteľného a nehnuteľného – bez predaja nehmotnej čiastky – napr. licencií – a tento predaj napĺňa podmienky predaja podniku alebo časti podniku podľa Obchodného zákonníka. V zmysle judikatúry Súdneho dvora je pre účely klasifikácie transakcie ako prevodu podniku resp. časti podniku podstatné, aby nadobúdateľ bol schopný pokračovať v podnikaní prostredníctvom nadobudnutého majetku (t.j. v prípade prevodu prázdnych podnikov nepôjde o prevod časti podniku v zmysle §10 ods. 1, avšak prevod súboru hmotného majetku umožňujúceho pokračovanie v podnikaní by malo spadať pod §10 ods. 1). Navrhované znenie však evokuje, že správca dane nebude akceptovať takýto prevod za prevod podniku, kde sa nadobúdateľ stane zo zákona platiteľom, keďže podmienka prevodu hmotného a nehmotného majetku sa javí ako kumulatívna podmienka. V prípade takéhoto znenia by sa teda nadobúdatelia podniku alebo jeho časti v prípade, keď nenadobúdajú hmotný a aj nehmotný majetok zároveň, nestali automaticky platiteľmi dane zo zákona napriek tomu, že naplnia podmienky predaja podniku alebo časti podniku podľa Obchodného zákonníka, na ktorý sa odvoláva §10. Navyše na základe momentálnej praxe a striktného výkladu daňových úradov by mohlo dôjsť k situácii, že by takéto spoločnosti neboli zaregistrované na základe dobrovoľnej registrácie. Výsledkom takéhoto postupu by predaj podniku alebo jeho časti nespĺňal podmienky §10, a teda by bol považovaný za dodanie tovaru / služby a podliehal by dani, čo bude mať v praxi dopad zase len na spoločnosti, ktoré sa nesnažia len o formálny predaj podniku. 
 	Z 	N 	Zámerom návrhu novely zákona nie je stanoviť podmienku, že pri predaji podniku alebo jeho časti musí súčasne dôjsť aj k predaju hmotného a nehmotného majetku, pričom nepôjde o kumulatívne uplatnenie podmienky. Sleduje sa zámer zabrániť situácii, aby sa subjekt na základe umelo vytvorenej schémy (formálny predaj podniku alebo organizačnej zložky bez existencie majetku) nestal platiteľom dane. 	
SKDP 	K Čl.I k bodu 4 k § 4 ods. 4, posledná veta  
Odporúčame do navrhovaného znenia doplniť lehotu, do ktorej bude mať daňový úrad povinnosť vydať rozhodnutie nadobúdateľovi o skutočnosti, že ho nezaregistruje. Zároveň slová „o tomto ju upovedomí“ navrhujeme nahradiť slovami „o tomto jej doručiť rozhodnutie“ a slovo „správne“ navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty nadobúdateľa podniku alebo jeho časti navrhujeme doplniť ustanovenie o túto lehotu. Lehota by mala byť stanovená tak, aby predávajúci vedel, že má uplatniť daň pri predaji v lehote na podanie daňového priznania a zároveň aby bol oprávnený sa voči rozhodnutiu odvolať. Uvedeným spôsobom predíde aj správca dane súdnym sporom. Slovo správne navrhujeme vypustiť z dôvodu, že pre účely DPH nie je rozhodujúce, či úkon bol vykonaný formálne správne, ak skutočným obsahom právneho úkonu bol predaj podniku alebo jeho časti, preto správca dane nebude skúmať správnosť údajov ako takých, ale iba pravdivosť údajov a vyhlásenia, že ide o predaj podniku alebo jej časti. 
 	O 	ČA 	Lehotu na vydanie rozhodnutia upravuje daňový poriadok. 	
SKDP 	K Čl. I Nový bod k §4c  
Navrhujeme doplniť ustanovenie §4c ods. 1 písm. a), b), c) tak, aby sa zabezpečenie dane týkalo iba subjektov, v ktorých má fyzická osoba majoritný podiel na hlasovacích právach a tým je oprávnená určitým spôsobom rozhodovať o jej činnosti. 

Navrhujeme doplniť do ustanovenia §4c nový odsek, číslo (9), ktorý znie: „Zdaniteľná osoba má v súvislosti s vyrubením zabezpečenia dane právo nazerať do spisu týkajúceho sa subjektu, z dôvodu ktorého mu správca dane vyrubil zabezpečenie na daň v rozsahu nevyhnutnom na uplatnenie opravného prostriedku.“ Zároveň doporučujeme úpravu súvisiacich predpisov zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) 
Navrhujeme doplniť do ustanovenia §4c ods. 2 ďalšiu vetu: „V rozhodnutí daňový úrad uvedie presný popis nedoplatku na dani, v ktorého dôsledku bolo určené zabezpečenie na daň“. Zároveň doporučujeme úpravu súvisiacich predpisov zákona č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) 
Odôvodnenie: 
Súčasné znenie zákona o DPH v ustanovení §4c definuje, za akých podmienok je správca dane oprávnený vyrubiť zabezpečenie na dani. Jedným z kritérií je aj skutočnosť, že fyzická osoba je spoločníkom v inej právnickej osobe. Zákon však nelimituje zabezpečenie na daň tak, aby boli splnené objektívne kritériá na možnosti, kedy zdaniteľná osoba ovplyvnila alebo ovplyvniť mohla vznik nedoplatku na dani. V prípade, ak zdaniteľná osoba nemá potrebný dostatok hlasovacích práv, resp. nie je z objektívnych príčin schopná predať svoj obchodný podiel, nevie objektívne ovplyvniť rozhodnutie štatutárneho orgánu, resp. konateľa o úkonoch právnickej osoby. Z uvedeného dôvodu je nesprávne, aby takáto zdaniteľná osoba bola povinná zložiť zábezpeku na daň. 
Súčasný zákon neumožňuje nahliadanie do spisu iného daňovníka z dôvodu zachovania daňového tajomstva. Avšak pri výkone inštitútu zabezpečenia na daň môže správca dane zasahovať do práv a povinností zdaniteľnej osoby z dôvodu nesplnenia si povinností takej osoby, v mene ktorej zdaniteľná osoba nie je oprávnená konať. Ide napríklad o spoločníkov, ktorí zároveň nie sú konateľmi, alebo o konateľov, ktorí nie sú oprávnení konať v zmysle spoločenskej zmluvy samostatne. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby mala zdaniteľná osoba právo na opravný prostriedok vrátane jej náležitého zdôvodnenia podľa osobitného predpisu. 
Súčasný zákon neupravuje náležitosti rozhodnutia, ktorým daňový úrad určuje zabezpečenie na daň. Z uvedeného dôvodu zdaniteľná osoba obdrží v rozhodnutí iba informáciu, daňový nedoplatok u ktorej osoby zapríčinil splnenie podmienky na určenie zabezpečenia na daň. V prípade, ak správca dane bude povinný uvádzať v rozhodnutí aj presný popis nedoplatku na dani, môže si správca dane overiť svoje tvrdenia a správnosť svojho rozhodnutia a zdaniteľná osoba môže účinnejšie overiť splnenie podmienok rozhodujúcich pre určenie zabezpečenia na daň. V praxi je totižto časté, že správca dane určí zabezpečenie na daň aj v prípade nedoplatkov na inú daň alebo v prípade, kedy žiadne nedoplatky na dani nevznikli. Uvedeným spôsobom bude zabezpečená minimalizácia odvolacích konaní s povinnosťou uhradiť zabezpečenie na daň, ktoré môžu ohroziť finančnú situáciu zdaniteľnej osoby. 
 	Z 	N 	MF zabezpečí, aby sa rozhodnutia vydávali dôsledne v súlade s daňovým poriadkom. 	
SKDP 	K Čl.I Nový bod k § 5  
Navrhujeme, aby sa § 5 doplnil o odsek 3 o nasledujúce znenie: 

„Platiteľom sa stáva aj zahraničná osoba, ak je právnym nástupcom platiteľa, ktorý zanikol bez likvidácie, a pokračuje v činnosti, ktorá je predmetom dane, a to odo dňa, keď sa stala právnym nástupcom. Tento platiteľ je povinný oznámiť daňovému úradu skutočnosť, na základe ktorej sa stal platiteľom, do desiatich dní odo dňa vzniku tejto skutočnosti. Daňový úrad je povinný platiteľa registrovať pre daň, vydať mu osvedčenie o registrácii pre daň a prideliť mu identifikačné číslo pre daň bezodkladne, najneskôr do siedmich dní odo dňa doručenia oznámenia skutočnosti, na ktorej základe sa stal platiteľom.“ 

Odôvodnenie: 
§ 4 ods. 6 v súčasnosti znie: Platiteľom sa stáva aj právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá nadobudne v tuzemsku podnik alebo časť podniku platiteľa tvoriacu samostatnú organizačnú zložku podľa všeobecného predpisu, a to odo dňa nadobudnutia podniku alebo jeho časti. Platiteľom sa stáva aj zdaniteľná osoba, ak je právnym nástupcom platiteľa, ktorý zanikol bez likvidácie, a to odo dňa, keď sa stala právnym nástupcom. Platiteľom sa stáva aj zdaniteľná osoba, ktorá dodá stavbu, jej časť alebo stavebný pozemok alebo prijme platbu pred ich dodaním, a to tým dňom, ktorý nastane skôr, ak sa z dodania má dosiahnuť obrat podľa odseku 1, okrem dodania stavby, jej časti alebo stavebného pozemku, ktoré sú oslobodené od dane podľa § 38 ods. 1. Títo platitelia sú povinní oznámiť daňovému úradu skutočnosť, na základe ktorej sa stali platiteľom, do desiatich dní odo dňa vzniku tejto skutočnosti. Daňový úrad je povinný platiteľa registrovať pre daň, vydať mu osvedčenie o registrácii pre daň a prideliť mu identifikačné číslo pre daň bezodkladne, najneskôr do siedmich dní odo dňa doručenia oznámenia skutočnosti, na ktorej základe sa stal platiteľom. 

Podľa aktuálneho prístupu daňovej správy sa toto ustanovenie vzťahuje výlučne na tuzemské osoby (ak tuzemská osoba zanikne bez likvidácie a právnym nástupcom sa stane iná tuzemská osoba). 
Ak zahraničná osoba registrovaná v SR pre DPH podľa § 5, ktorá v SR vykonáva činnosť, ktorá je predmetom dane, je zrušená bez likvidácie (napr. sa zlúči so svojou materskou spoločnosťou tiež so sídlom v zahraničí), pričom jej právnym nástupcom je iná zahraničná osoba, ktorá preberá všetky práva a povinnosti a tiež preberá všetku jej obchodnú činnosť, vrátane činnosti vykonávanej v SR podliehajúcej slovenskej DPH, vyžaduje sa nasledovný administratívne náročný proces: 

- V súčasnosti je potrebné, aby pri takejto zahraničnej fúzii sa tento právny nástupca v SR nanovo registroval pre účely DPH podľa § 5 pred začiatkom vykonávania činností, ktoré sú predmetom dane, kde dostane nové IČ DPH 
- Následne musí požiadať o deregistráciu zaniknutej spoločnosti 

Pri takejto situácii potom vznikajú nasledujúce situácie a problémy 

? Administratívne náročnejší proces registrácie, komplikovaný najmä podľa legislatívy v zahraničí (môžu nastať účinky zlúčenia aj retrospektívne), bolo by aj z hľadiska štátneho rozpočtu jednoduchšie ustanoviť, že taká spoločnosť sa stáva platiteľom zo zákona 
? Cash-flow nevýhoda napr. pri nadobudnutí tovaru, ak je nadobudnutý v období, keď už zahraničná spoločnosť registrovaná v SR zanikla a zároveň ešte v SR nebolo pridelené IČ DPH novovzniknutej zahraničnej spoločnosti (povinnosť daň z nadobudnutia zaplatiť, avšak právo na odpočet až po registrácii) 
? Napr. u splynutia a rozdelenia právny nástupca resp. nástupcovia nevedia splniť zákonnú podmienku podľa § 5 (žiadosť podať pred začatím činnosti), pretože v rovnakom momente vznikajú ako nový právny subjekt a súčasne v tomto momente na nich prechádzajú všetky práva a povinnosti zo všetkých právnych vzťahov (vrátane činnosti, ktorá je predmetom dane podľa SK zákona) v dôsledku čoho vznikajú resp. môžu vznikať „vákuové“ obdobia, v ktorom má SK IČ DPH len zaniknutá spoločnosť 
? právny nástupca má podať posledné priznanie zanikajúcej spoločnosti čiže v určitom období plní duplicitne administratívne povinnosti „dvoch“ subjektov, pod dvomi rozdielnymi IČ DPH 
? terajší prístup daňovej správy je, že zaniknutá spoločnosť stále koná a musí podávať DP, následne jej je vrátený nadmerný odpočet, pričom v zahraniční je už vymazaná z obchodného registra. Čiže aj v súčasnosti všetky práva a povinnosti za zaniknutú spoločnosť plní právny nástupca, ale v administratívne náročnom procese. 

 	Z 	N 	MF zabezpečí, aby sa rozhodnutia vydávali dôsledne v súlade s daňovým poriadkom. 	
SKDP 	K Čl.I Nový bod k § 5  
Navrhujeme doplniť nový odsek 4, ktorý znie: 

Žiadosť o registráciu môže podať aj zahraničná osoba, ktorá má v tuzemsku prevádzkareň schopnú prijímať a využívať služby, ktoré sa jej poskytnú, na jej vlastné potreby XX , ak je povinná platiť daň podľa § 69 ods. 3. 

Odkaz xx) článok 11 ods. 1 Vykonávacieho nariadenia Rady č. 282/2011 

V tejto súvislosti navrhujeme § 5 ods. 2 doplniť nasledovne: 
Daňový úrad Bratislava je povinný zahraničnú osobu podľa odseku 1 a odseku 4 registrovať pre daň,... 

Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie je v súlade s DPH smernicou (čl. 171a). 	Z 	N 	Návrh je nad rámec novely zákona. 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 11 k § 6a ods. 3  
Odporúčame do navrhovaného znenia doplniť povinnosť zdaniteľnej osoby vrátiť osvedčenie o registrácii daňovému úradu v určitej lehote na účel vykonania potrebnej zmeny. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty oboch strán a časového zosúladenia procesu zmeny registrácie navrhujeme doplniť ustanovenie o túto lehotu. 
 	O 	N 	Povinnosť predložiť daňovému úradu osvedčenie o registrácii pre daň vyplýva z daňového poriadku. 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 11 k § 6a  
V súvislosti s navrhovaným ustanovením navrhujeme zaviesť prechodné ustanovenie v nasledovnom znení: 
Postup podľa § 6a odsek 3 sa vzťahuje aj na oznámenia o zmene statusu platiteľa podané do 31. decembra 2013, ak platiteľ daňový úrad o vykonanie zmeny osvedčenia o registrácii pre daň požiada. 

Odôvodnenie: 
Platitelia, ktorí oznámili zmenu statusu pred účinnosťou navrhovaného §6a, nemajú možnosť získať potvrdenie, že u nich došlo k zmene statusu. Už aj v súčasnosti spôsobuje platiteľom problém rozlíšenie, či sa jedná o registráciu podľa § 4 alebo podľa § 5 alebo § 6. Za účelom zabezpečenia právnej istoty platiteľov a s tým súvisiacim správnym uplatňovaním DPH navrhujeme, aby bolo možné správcu dane požiadať o zmenu osvedčenia o registrácii, a to k dátumu, kedy k takej zmene došlo, aj keď sa tak stalo pred účinnosťou nového § 6a (napr. ak došlo k zmene statusu platiteľa z registrácie podľa § 5 na platiteľa podľa § 4, v súčasnosti nemá možnosť hodnoverne preukázať túto zmenu svojim dodávateľom (žiadne zmeny v osvedčení, nemožnosť získať oficiálne potvrdenie od správcu dane o statuse), čím vystavuje seba aj obchodných partnerov riziku. 

 	O 	N 	MF považuje za správne, aby sa postup podľa § 6a zákona uplatňoval až po 1.1.2014. Výmena osvedčení o registrácií pre daň sa bude realizovať postupne podľa technických a finančných možností FR SR. 	
SKDP 	K Čl.I k bodu 16 k §25 ods. 3  
Navrhujeme za slová vyhotoviť doklad o oprave základu dane doplniť „v prípade plnení, pri ktorých je platiteľ povinný platiť daň podľa §69, ods. 1 a platiteľ, ktorý opravuje základ dane bol povinný pri dodaní alebo vzniku daňovej povinnosti vyhotoviť faktúru podľa §72“. 

Navrhujeme v ods.3 poslednú vetu naformulovať nasledovne: „ak pri oprave základu dane platiteľ dane nevyhotovil faktúru podľa predchádzajúcej vety, uvedie rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom rozdiel uviedol do záznamov podľa §70.“ 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme upraviť ustanovenia tak, aby bolo jednoznačné, na ktoré zdaniteľné obchody sa nové ustanovenia vzťahujú. Predpokladáme, že zámerom zákonodarcu bolo obmedziť povinnosť opraviť základ dane na tuzemské dodania (a nie nadobudnutia tovaru z iného členského štátu)Máme za to, že je tiež treba presne zadefinovať v zákone prípady, kedy nie je povinnosť vyhotoviť doklad o oprave základu dane. 

Podľa návrhu zákona by v prípade: 
a) „nevystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe bol platiteľ dane povinný podávať dodatočné daňové priznania do obdobia, v ktorom nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane a 
b) „vystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe by daň vysporiadaval podľa § 25 ods.3 t.j. v mesiaci, kedy je opravný doklad vystavený. 
Naším úmyslom je zosúladiť odvod dane v prípade, kedy platitelia dane vystavujú/nevystavujú opravné doklady voči nezdaniteľným osobám. 
 	Z 	N 	Zámerom návrhu novely zákona je, aby sa oprava základu dane a dane vykonala v období, kedy skutočne nastala, a nie v období, kedy bola formálne zaevidovaná v účtovnej evidencii. 
 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 20 k § 53 ods. 1  
Nové znenie § 53 ods. 1 (konkrétne druhá časť druhej vety od znenia “a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní…”) navrhujeme upraviť tak, aby jednoznačne stanovovalo, že sa týka prípadov, kedy nevzniká povinnosť vyhotoviť doklad o oprave základu dane. 

Zároveň doporučujeme lehotu predĺžiť na 60 dní vzhľadom na možnú administráciu prijatej pošty a informačných tokoch u platiteľov dane s významným počtom záznamov podľa §70. 

Posledné vety týchto ustanovení odkazujú na obdobie, v ktorom “nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane“, resp. “nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1“. Podľa nášho názoru takéto vymedzenie nie je jednoznačné a môže spôsobiť rozdielny výklad platiteľmi dane (napr. priznanie zľavy vs. vrátenie peňazí a pod.), preto ho navrhujeme upraviť jednoznačne. Doporučujeme doplniť podmienku úpravy odpočítanej dane pri oprave základu dane „platiteľ mal vedomosť o oprave základu dane, jej výške a iných skutočnostiach potrebných na vykonanie opravy odpočítanej dane“. 

Navrhujeme doplniť na konci odseku nasledovnú vetu: „V prípade nadobudnutia tovaru alebo služby z iného členského štátu platiteľ súčasne opraví aj základ dane a daň podľa §25.“ 
Navrhujeme nasledovnú úpravu - vypustiť slová „ods. 1“ v prvej vete: 

„(1) Ak po skončení zdaňovacieho obdobia, v ktorom platiteľ uplatnil odpočítanie dane, nastane skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, je platiteľ, ktorý odpočítal daň, povinný opraviť odpočítanú daň. Oprava odpočítanej dane sa vykoná v tom zdaňovacom období, v ktorom platiteľ dostal doklad o oprave základu dane a ak doklad o oprave základu dane nedostane do 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1, ktorá má za následok zníženie základu dane, opraví odpočítanú daň v zdaňovacom období, v ktorom uplynulo 30 dní odo dňa, keď nastala skutočnosť podľa § 25 ods. 1.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru v súčasnosti navrhované znenie jasne nedefinuje prípady, na ktoré sa povinnosť opravy základu dane, resp. odpočítanej dane bude vzťahovať. Takisto z dôvodu právnej istoty navrhujeme bližšie špecifikovať pojem “nastala skutočnosť“. Navrhovaná úprava nebude v praxi vykonateľná najmä pri reklamáciách, pri ktorých je zrejmé, že majú za následok opravu základu dane, avšak obchodní partneri neuzatvorili proces reklamácie vzhľadom na výšku a iné podmienky na vykonanie opravy základu dane. 
Ak má platiteľ v prípade nadobudnutia tovaru alebo služby dodaných z iného členského štátu povinnosť opraviť odpočítanú daň, musí mať súčasne aj nárok na opravu základu dane podľa §25. 
Obdobie 30 dní je v praxi krátkym obdobím. Platiteľ síce môže „reklamovať dodávku“ v nasledujúcom zdaňovacom období, avšak reklamačné konania resp. dohadovanie sa výšky zľavy sú dlhodobejšieho rázu, takže platiteľ nebude vedieť v zákone navrhovanom termíne vyčísliť výšku opravenej dane, z čoho vyplýva, že bude podávať dodatočné daňové priznania – nesie to so sebou následné pokuty a väčšie počty dodatočných daňových priznaní. 
 	Z 	ČA 	Navrhovaný text bol doplnený v zmysle pripomienky. Nebola však akceptovaná požiadavka na predĺženie termínu na 60 dní by malo negatívny dopad na štátny rozpočet. 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 18 k § 49 ods. 9  
Odporúčame bližšie špecifikovať navrhované znenie a doplniť nasledovné: „...alebo § 56, ak má nárok na vrátenie dane podľa § 58 ods. 5....“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu zachovania daňovej neutrality navrhujeme doplniť zákaz odpočítania dane v daňovom priznaní osobám z tretích štátov len v prípade, že je zachovaná reciprocita medzi zúčastnenými štátmi. Preto navrhujeme naviazať novelizované ustanovenie na § 58 ods. 5, ktoré stanovuje možnosť vrátenia dane zahraničným osobám z tretích štátov len v prípade zachovania reciprocity medzi zúčastnenými štátmi. Dôvodom je skutočnosť, že v súčasne účinnom zákone o DPH nie je vzhľadom na nesprávnu odvolávku v §49 ods. 9 nikdy umožnené odpočítať DPH v podanom daňovom priznaní u osôb podľa predchádzajúcej vety a zároveň, nie sú oprávnené ani požiadať o vrátenie dane podľa §56. 
 	Z 	N 	Navrhované ustanovenie odkazuje na § 56 zákona, ktorý obsahuje podmienky na vrátenie dane, kde nie je reciprocita obsiahnutá. 	
SKDP 	K Čl.I k bodu 21 k § 54b a bodu 39 k § 85kb 
Podľa nášho názoru v súčasnosti navrhované znenie presne nestanovuje, na ktoré nadobudnutia podniku z časového hľadiska sa povinnosť právneho nástupcu pokračovať v úprave odpočítanej dane bude vzťahovať. Tento problém rieši dôvodová správa, v ktorej je dané, že nová úprava sa vzťahuje na nadobudnutie podniku po 1.1.2014. Navrhujeme preto doplniť do zákona prechodné ustanovenie, ktoré bude jasne zohľadňovať toto časové hľadisko. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu právnej istoty právnych nástupcov navrhujeme doplniť do zákona, na ktoré nadobudnutia podniku z časového hľadiska sa povinnosť právneho nástupcu pokračovať v úprave odpočítanej dane bude vzťahovať. 
 	Z 	A 	 	
SKDP 	K Čl.I Nový bod k §69 ods. 12  
Navrhujeme doplniť do ustanovenia §69 ods. 12 nové písmeno e): „dodanie stavebnej ocele (výrobky) a poľnohospodárskych plodín v tuzemsku. 
Odôvodnenie: 
Z informácií uvádzaných v médiách rozumieme, že podvody v oblasti dane z pridanej hodnoty pri stavebnej oceli a poľnohospodárskych plodinách sú rovnako aj v Českej republike, Poľsku a Maďarsku jedny z najčastejších komodít, pri ktorých sa uskutočňujú daňové podvody. Z dôvodu prípravy a zavedenia opatrení v Poľsku a Maďarsku v tejto oblasti doporučujeme, aby Slovenská republika využila možnosť SMERNICE RADY, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pokiaľ ide o mechanizmus rýchlej reakcie proti podvodom v oblasti DPH, ktorá bude čoskoro uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie a implementovaná do slovenskej legislatívy na túto zmenu. 
Chápeme administratívnu náročnosť predmetného opatrenia najmä v súvislosti s preukazovaním zjednodušenia výberu DPH alebo zamedzenia určitým daňovým únikom alebo vyhýbaniu sa dani, resp. preukázaním, že ide o opatrenie zamerané na zjednodušenie výberu DPH, ktoré nesmie ovplyvniť celkovú výšku príjmov členského štátu z daní vybraných na stupni konečnej spotreby inak ako v zanedbateľnom rozsahu. 
Navrhujeme, aby Slovenská republika v záujme predchádzania zvýšenej administratívnej záťaži u všetkých podnikateľov využívala ďalšie selektívne opatrenia na boj proti daňovým podvodov, ktorým je aj tuzemské samozdanenie. 
 	Z 	A 	 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 27 k § 73 písm. e)  
Navrhujeme vypustiť nové písmeno e). 
Odôvodnenie: 
Absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti“ rozhodnej pre vykonanie opravy – je to deň podania reklamácie? Deň uznania reklamácie? Deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy....a pod.? 
Daňový poriadok v § 16 ods.4 ustanovuje len oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Aj z navrhovaného § 53 ods.1 vyplýva, že platiteľ „nemusí vystaviť opravnú faktúru“, t.j. opraviť základ dane a daň podľa §25 v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona o DPH – správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, lebo jemu sa daňová povinnosť nemení. 
Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 – ťarcha následného pokutovania je na prijímateľovi služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoj základ dane a daň podľa §25 a na výške sa s dodávateľom nedohodol). 
Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona o DPH, platiteľ dane nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia – je to v rozpore. 
 	Z 	ČA 	V texte návrhu zákona bol upresnený rozhodujúci moment, od ktorého plynie lehota na vyhotovenie faktúry pri oprave základu dane, a zároveň bola lehota predĺžená. 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 28 k §78a  
Podľa nášho názoru v súčasnosti navrhované znenie presne nestanovuje, ktoré druhy plnení budú musieť byť vykázané v kontrolnom výkaze. Z dôvodovej správy a predchádzajúcej komunikácie rozumieme, že v kontrolnom výkaze budú vykazované všetky plnenia, ktoré platiteľ uskutočnil a ktoré sa neuvádzajú v iných výkazoch (a to napr. v súhrnnom výkaze). Preto navrhujeme vo všeobecnosti zjednodušiť ustanovenia odsekov 1 a 2 napr. v nasledujúcom znení: 
„Platiteľ je povinný vykázať v kontrolnom výkaze tie plnenia, pri ktorých je osobou povinnou platiť daň, alebo si uplatňuje nárok na odpočet, okrem plnení, ktoré vykazuje v súhrnnom výkaze.“ 
Navyše v rámci zjednodušenia navrhujeme naviazať vykazované druhy zdaniteľných plnení a ich členitosť na vzor kontrolného výkazu, ktoré ustanoví opatrenie MFSR, a to v nasledovnom znení: „Kontrolný výkaz musí obsahovať údaje za príslušné zdaňovacie obdobie v členení podľa vzoru ustanovenom opatrením Ministerstva financií Slovenskej republiky.“ 
Navrhujeme v § 78a ods.2 písm. b) doplniť text na konci vety nasledovne: „..vystavenej platiteľom dane inému platiteľovi dane.“ 
Z ustanovenia §78a ods. 6 navrhujeme vypustiť slová „a daňový kód elektronickej registračnej pokladnice“. 

V ustanovení §78a ods. 9 navrhujeme nahradiť slová „10 000 EUR“ slovami „100 EUR“ a vypustiť slová „uvedie v kontrolnom výkaze neúplné alebo nesprávne údaje“. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu zjednodušenia navrhujeme vo všeobecnosti upraviť ustanovenia §78a, ods. 1 a 2 a jasne určiť, na ktoré typy transakcií sa bude aplikovať povinnosť vykazovania v kontrolnom výkaze. 

Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi DPH, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu (odsek 4 písm. a). 
Údaj o daňovom kóde elektronickej registračnej pokladnice je nadbytočný a administratívne bude významne zaťažovať platiteľa dane. Dôvodom je skutočnosť, že dodávateľa je možné identifikovať prostredníctvom jeho identifikačného čísla pre daň a správca dane prostredníctvom objemu „nahlásenia plnení“ na jednotlivé IČ DPH vie overiť správnosť údajov a výšku uplatnenej dane. V tejto súvislosti si Vás dovoľujeme upozorniť na skutočnosť, že podľa nám dostupných informácií bolo aj v iných členských štátoch, v ktorých je povinnosť podávania kontrolného výkazu zavedená, zvažované uvádzanie kódu pokladnice, avšak z dôvodu, možnosti kontroly uskutočnených plnení platiteľom dane prostredníctvom jeho IČ DPH a jeho jednoznačnej identifikácie je údaj o daňovom kóde ERP úplne nadbytočný a vzhľadom na jeho komplikovanosť a dlhé číselné označenie v SR bude dochádzať k neúmernému administratívnemu zaťaženiu k formálnych chybám s následkom uloženia pokuty. 
Vzhľadom na skutočnosť, že nie je možné podať „nulový kontrolný výkaz“ a následne bude podaný kontrolný výkaz považovaný za oneskorene podaný „riadny“ kontrolný výkaz, a zároveň, že v zákone existuje významná hrozba uloženia pokuty za opakované nepodanie kontrolného výkazu, doporučujeme, aby výška pokuty bola za porušenie tejto administratívnej povinnosti bola v takej výške, ktorá nebude likvidačná pre platiteľa. Dovoľujeme si upozorniť, že pokuta pri porušení inej povinnosti nepeňažného charakteru v zmysle daňového poriadku je do výšky 3 000 EUR, pričom pri porušení pri podaní kontrolného výkazu by táto pokuta bola viacnásobne vyššia. 
 	Z 	N 	MF považuje za potrebné vymedziť prípady, ktoré sa budú uvádzať v kontrolnom výkaze, a tiež rozsah uvádzaných údajov. 	
SKDP 	K Čl.I Nový bod k § 81 ods. 8  
V § 81 ods. 8 vypustiť slová „ods. 6“ a nahradiť slovami „ods. 4“. 
Odôvodnenie: 
Keďže došlo k vypusteniu odsekov 2 a 3 z § 4 a následnému prečíslovaniu zostávajúcich odsekov treba opraviť odvolávku z odseku 6 na odsek 4. 
 	O 	A 	 	
SKDP 	K Čl. I k bodu 39 k §85kb  
V § 85kb ods. 2 doplniť, čo sa rozumie údajmi týkajúcimi sa spoločného podnikania. 
Odôvodnenie: 
Z dôvodu zrozumiteľnosti a vykonateľnosti navrhujeme explicitne uviesť aké údaje zo spoločného podnikania má poverená osoba v DP za posledné zdaňovacie obdobie roka 2013 uviesť. 
V dôvodovej správe je takisto iba uvedené, že poverená osoba za posledné zdaňovacie obdobie roka 2013 vysporiada svoje daňové povinnosti, pričom nie je jasné aké daňové povinnosti jej v tomto období vznikn 
 	O 	N 	Rozsah údajov týkajúcich sa spoločného podnikania vyplýva z § 78 a § 80 zákona. 	
SPP 	K čl. I bodu 16. - § 25 ods. 3  
V § 25 ods. 3 sa na konci pripája táto veta: „Ak pri oprave základu dane platiteľ dane nevystavil faktúru, z dôvodu, že mu táto povinnosť nevyplýva zo zákona, uvedie rozdiel medzi pôvodným základom dane a opraveným základom dane a rozdiel medzi pôvodnou daňou a opravenou daňou v daňovom priznaní za zdaňovacie obdobie, v ktorom vyčíslený rozdiel uviedol do účtovníctva alebo záznamu.“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Podľa Návrhu by v prípade: a) „nevystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe bol platiteľ dane povinný podávať dodatočné daňové priznania do obdobia, v ktorom nastala skutočnosť, ktorá má za následok opravu základu dane a b) “vystavenia faktúry“ voči nezdaniteľnej osobe by daň vysporiadaval podľa § 25 ods. 3, t.j. v mesiaci, kedy je opravný doklad vystavený. Cieľom pripomienky Spoločnosti je zosúladiť odvod dane v prípade, kedy platitelia dane vystavujú alebo nevystavujú opravné doklady voči nezdaniteľným osobám. 
 	Z 	A 	 	
SPP 	K čl. I bodu 20. - § 53 ods. 1  
V § 53 ods. 1 sa na konci pripája táto veta: „V prípade nadobudnutia tovaru alebo služby z iného členského štátu platiteľ súčasne opraví aj daň na výstupe.“. Zároveň sa v celom odseku slová “30 dní” nahrádzajú slovami “90 dní”. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Ak má platiteľ v prípade nadobudnutia tovaru alebo služby dodaných z iného členského štátu povinnosť opraviť daň na vstupe, musí mať súčasne aj nárok na opravu dane na výstupe. 

Obdobie 30 dní je v praxi krátkym obdobím. Platiteľ síce môže „reklamovať dodávku“ v nasledujúcom zdaňovacom období, avšak reklamačné konania, resp. dojednávanie výšky zľavy sú dlhodobejšieho charakteru, v dôsledku čoho platiteľ nebude vedieť v pôvodne navrhovanom termíne vyčísliť výšku opravenej dane, z čoho vyplýva, že bude podávať dodatočné daňové priznania. Takýto postup implikuje riziko následných pokút a nutnosť podávať väčšie množstvo dodatočných daňových priznaní. 
 	Z 	ČA 	Navrhovaný text bol doplnený. S požiadavkou na predĺženie termínu na 90 dní nesúhlasíme z dôvodu negatívneho dopadu na štátny rozpočet. 	
SPP 	K čl. I bodu 27. - § 73 písm. e)  
§ 73 písm. e) sa vypúšťa. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

V Návrhu ako i v samotnom zákone absentuje definícia pojmu „deň zistenia skutočnosti rozhodnej pre vykonanie opravy“, čo môže mať za následok problém pri aplikácii – má to byť deň podania reklamácie, deň uznania reklamácie alebo deň kedy sa zmluvné strany dohodli na konečnej výške napr. zľavy, prípadne iný deň? 

Zákon č. 563/2009 Z.z. o správe daní (daňový poriadok) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v § 16 ods. 4 ustanovuje iba oprávnenie podať dodatočné daňové priznanie, ak daňovník zistí, že daň uvedená v daňovom priznaní má byť nižšia alebo nadmerný odpočet vyšší, alebo nárok na odpočet vyšší. Taktiež, z ustanovenia § 53 ods. 1 Návrhu vyplýva, že platiteľ nemusí vystaviť opravnú faktúru, t.j. opraviť daň na výstupe v daňovom priznaní vo svoj prospech. Podľa zákona č. 222/2004 Z.z. o dani z pridanej hodnoty v znení neskorších predpisov správca dane nemá možnosť takéhoto platiteľa sankcionovať, keďže sa mu daňová povinnosť nemení. Túto opravu bez dokladu je povinný vykonať len prijímateľ služby alebo tovaru v prípade, že nastane dôvod na opravu podľa § 25 ods.1 zákona č. 222/2004 Z.z., riziko udelenia prípadnej sankcie znáša prijímateľ služby alebo tovaru (otázne je, v akej výške upraví daň, keď dodávateľ neupravil svoju daň na výstupe a na výške sa s dodávateľom nedohodol). Ak však nastane dôvod na opravu základu dane inej ako podľa § 25 zákona č. 222/2004 Z.z., daňovník nemusí postupovať podľa navrhovaného znenia, čo je v rozpore s Návrhom. 
 	Z 	ČA 	V texte návrhu zákona bol upresnený rozhodujúci moment, od ktorého plynie lehota na vyhotovenie faktúry pri oprave základu dane, a zároveň bola lehota predĺžená. 	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a  
§ 78a sa vypúšťa. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Zavedenie kontrolného výkazu v takom krátkom termíne nie je možné realizovať a technicky zabezpečiť. Navrhovaná zmena si vyžiada značné zásahy do informačného systému každej spoločnosti. Vytvorenie kontrolného výkazu vyžaduje doprogramovať nové zákaznícke reporty, ktoré by obsahovali požadované údaje, ktoré súčasné nastavenie informačného systému vôbec neumožňuje, čo má za následok veľkú administratívnu a časovú náročnosť. Pri spoločnostiach, ktoré majú mesačne cca 35 000 ks dokladov (a to len voči platiteľom dane) na výstupe a cca 3 000 ks dokladov na vstupe, je to technicky nerealizovateľné v takom krátkom čase. Navyše tlačivo kontrolného výkazu ešte nie je k dispozícii. Ak má štát v záujme sledovať „daňové úniky“, kontrolný výkaz by mal mapovať iba doklady vystavené medzi platiteľmi dane navzájom. Podľa znenia Návrhu by mal kontrolný výkaz obsahovať aj údaje o dokladoch vystavených zdaniteľným osobám – neplatiteľom dane ako aj nezdaniteľným osobám. 
 	Z 	N 	Návrh nie je v súlade so zámerom zavedenia kontrolného výkazu, ktorým sa má zefektívniť boj proti daňovým podvodom formou účinnejšej kontroly podaných daňových priznaní. 	
SPP 	K čl. I bodu 28. v spojení s čl. III 
V prípade, že nebude akceptovaná predchádzajúca pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, alternatívne navrhujeme upraviť znenie čl. III Návrhu tak, že znie: „Tento zákon nadobúda účinnosť 31. decembra 2013 okrem čl. I, ktorý nadobúda účinnosť 1. januára 2014 a okrem § 78a, ktorý nadobúda účinnosť 1. septembra 2014.”. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Pôvodná legisvakancia nie je dostatočná. Požiadavka primerane dlhej legisvakancie predovšetkým pre zákony upravujúce oblasť daní, vyplýva, okrem iného, aj z čl. 9 ods. 9 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 
 	Z 	N 	Nadväzne na neakceptovanie pripomienky k bodu 28 k § 78a sa neakceptuje ani úprava čl. III návrhu novely zákona. 	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 2 písm. a)  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: V § 78a ods. 2 písm. a) sa za slovo „vyhotoviť“ vkladajú slová „voči inému platiteľovi dane“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu podľa § 78a ods. 4 písm. a) Návrhu. 
 	Z 	N 	Nie je zámer, aby sa v kontrolnom výkaze uvádzali len faktúry vyhotovené voči inému platiteľovi dane. Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní. 	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 2 písm. b)  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: V § 78a ods. 2 písm. b) sa za slovo „služieb“ vkladajú slová „vystavenej platiteľom dane inému platiteľovi dane“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu podľa § 78a ods. 4 písm. a) Návrhu. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie by znamenalo, že v kontrolnom výkaze by sa neuvádzala ani daň na výstupe.  	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 2 písm. c)  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: V § 78a ods. 2 písm. c) sa na konci pripájajú slová „vystavenej platiteľovi dane“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Navrhujeme úpravu len pre tie zdaniteľné osoby, ktoré sú platiteľmi dane z pridanej hodnoty, keďže IČ DPH je jeden z povinných údajov kontrolného výkazu podľa § 78a ods. 4 písm. a) Návrhu. 
 	Z 	N 	Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní.  	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 2 písm. d)  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: § 78a ods. 2 písm. d) sa vypúšťa. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Podľa pôvodne navrhovaného znenia by do tejto kategórie spadali faktúry vystavené nezdaniteľným osobám, pravdepodobne i odvod dane z pridanej hodnoty v prípade krádeže (i keď nejde o dodanie tovaru alebo služby), bezodplatné dodania, dodania na iné použitie ako na podnikateľské účely a podobne. 
 	Z 	N 	Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní.  	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 4 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: V § 78a ods. 4 sa za slová „odseku 2“ vkladajú slová „písm. a) a b)“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

V kontrolnom výkaze by mali byť jednotlivo vykazované faktúry (riadne, opravné) vystavené len pre platiteľov dane v tuzemsku a prijaté od tuzemských platiteľov dane a prijaté faktúry od zahraničných zdaniteľných osôb, resp. z tretích krajín. 
 	Z 	N 	Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní. 	
SPP 	K čl. I bodu 28. - § 78a ods. 5  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka spočívajúca vo vypustení nového § 78a, navrhujeme: V § 78a ods. 5 znie: „(5) Z faktúry vystavenej podľa § 71 ods. 2 v nadväznosti na odsek 2 písm. c) sa v kontrolnom výkaze uvádzajú údaje podľa odseku 4 písm. a) a b), poradové číslo pôvodnej faktúry a údaje podľa odseku 4 písm. d) až f), ak sa menia.“ 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Ide o spresnenie, že ide iba o faktúry podľa § 71 ods. 2 zákona č. 222/2004 Z.z. vystavené zdaniteľnými osobami – registrovanými platiteľmi dane pre zdaniteľné osoby – registrovaných platiteľov dane. 
 	Z 	N 	Zámerom je získať údaje zo všetkých vyhotovených faktúr a dokladov z dôvodu kontroly podaných daňových priznaní.