Author: Miklošová Magdaléna
Last saved by: Sarvaš Martin
Company: MKSR

Predkladacia správa

	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky predkladá na rokovanie vlády Slovenskej republiky Návrh na prístup ku Zmluve Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO) 
o audiovizuálnych umeleckých výkonoch prijatej v Pekingu 24. júna 2012 (ďalej len „Pekinská zmluva o audiovizuálnych umeleckých výkonoch“).

Svetová organizácia duševného vlastníctva - World Intellectual Property Organization

	Pekinská zmluva o audiovizuálnych umeleckých výkonoch stanovuje súbor nových medzinárodných pravidiel, ktorých cieľom je zaistiť primeranú ochranu a odmeňovanie audiovizuálnych výkonných umelcov ako sú napr. herci, hudobníci alebo tanečníci, ktorých umelecké výkony sú zahrnuté do audiovizuálneho diela (napr. do filmu alebo televízneho programu).
	
Prijatie Pekinskej zmluvy o audiovizuálnych umeleckých výkonoch predstavuje významný posun v oblasti medzinárodnej ochrany práv súvisiacich s autorským právom. Prvýkrát sa na medzinárodnej úrovni výkonným umelcom garantuje výrazná právna ochrana ich práv aj v digitálnom prostredí. Zmluva posilní majetkové práva filmových hercov a ostatných výkonných umelcov v audiovízii a prispeje taktiež k väčšej ochrane ich osobnostných práv. Pekinská zmluva tiež podporuje ochranu výkonných umelcov pred neoprávneným použitím ich výkonov v audiovízii, či už v médiách, vo filme alebo na videu. Týmto aspektom sa vypĺňa medzera v ochrane práv výkonných umelcov, ktorá existovala od roku 1996, keď bola prijatá Zmluva WIPO o umeleckých výkonoch a zvukových záznamoch (ďalej len „zmluva WPPT“).
	
Zmluvou WPPT, ku ktorej Európska únia (ďalej len „EÚ“) pristúpila v roku 2000, sa stanovila medzinárodná ochrana práv autorov a určitých nositeľov práv súvisiacich s autorským právom, pričom v tejto zmluve sa po prvýkrát zohľadnil hospodársky a technologický vývoj v digitálnom prostredí. V tom čase sa však nepodarilo dosiahnuť dohodu, na základe ktorej by do rozsahu týchto právnych nástrojov bola zahrnutá ochrana výkonných umelcov, pokiaľ ide o ich umelecké výkony zaznamenané v audiovizuálnych dielach (zmluva WPPT sa vzťahuje len na práva výkonných umelcov v súvislosti s ich umeleckými výkonmi na zvukových záznamoch). 

Diplomatická konferencia zvolaná WIPO k prijatiu medzinárodnej zmluvy o ochrane umeleckých výkonov v audiovízii sa uskutočnila už v roku 2000. K prijatiu samotnej zmluvy však nedošlo, keďže sa štáty nedohodli na jej konečnom znení. Išlo najmä o článok 12 návrhu zmluvy, týkajúci sa prevodu práv výkonných umelcov na výrobcov (producentov). Tento rozpor sa nepodarilo odstrániť, avšak predmetná problematika zostala na programe Stáleho výboru WIPO pre autorské právo a práva súvisiace s autorským právom (ďalej len „SCCR“). Až v roku 2011 došlo k znovuotvoreniu tejto problematiky na neformálnej konzultácii WIPO o ochrane umeleckých výkonov v audiovízii. Na 22. zasadnutí SCCR v júni 2011 bola dosiahnutá dohoda o kompromisnom návrhu článku 12. Tento návrh získal podporu aj zo strany zainteresovaných mimovládnych organizácií. Zároveň bolo dohodnuté, že zvyšných 19 článkov, ktoré boli dohodnuté a predbežne schválené v roku 2000, sa nebude meniť, vrátane spoločných vyhlásení k niektorým článkom. 

V nadväznosti na to sa Valné zhromaždenie WIPO na svojom 40. zasadnutí v októbri 2011 rozhodlo, že opätovne zvolá diplomatickú konferenciu, ktorá bola v roku 2000 odročená. 

Opätovne zvolaná diplomatická konferencia sa uskutočnila v Pekingu v dňoch 20. – 26. júna 2012. Dňa 24. júna 2012 bola v rámci diplomatickej konferencie prijatá Pekinská zmluva o audiovizuálnych umeleckých výkonoch (ďalej len „pekinská zmluva“), ktorá bola otvorená na podpis rok po jej prijatí (teda do 24. júna 2013). Zmluva nadobudne platnosť 3 mesiace po tom, ako ju ratifikuje minimálne 30 strán zmluvy, pričom 48 krajín podpísalo samotnú zmluvu už na diplomatickej konferencii. 

Z hľadiska vecnej kompetencie považuje Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky za dôležité, aby pekinskú zmluvu podpísala a ratifikovala aj Slovenská republika. Vzhľadom na uplynutie lehoty určenej na podpis zmluvy sa Slovenská republika v súlade s pravidlami medzinárodného práva  môže stať jej zmluvnou stranou aktom pristúpenia. Čo sa týka právnej úpravy EÚ, z prijatia medzinárodnej zmluvy nevyplýva potreba zmeny európskeho práva. Pre Slovenskú republiku z prijatia zmluvy taktiež nevyplýva potreba zmeny právnej úpravy, keďže práva výkonných umelcov a ich ochranu v dostatočnom rozsahu upravuje zákon č. 618/2003 Z. Z. o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom (autorský zákon) v znení neskorších predpisov). Medzinárodná úprava však v tejto oblasti doteraz chýbala. 

Na základe oprávnenia Rady EÚ bola o pekinskej zmluve na diplomatickej konferencii v mene EÚ riadne oprávnená rokovať Európska komisia. Podpis pekinskej zmluvy výkonoch EÚ bolo potrebné zabezpečiť v súlade s rozhodnutím Rady EÚ na základe článku 218 ods. 5 Zmluvy o fungovaní EÚ. S tým cieľom Európska komisia požiadala Radu EÚ, aby povolila podpísanie pekinskej zmluvy v mene EÚ. EÚ podpísala pekinskú zmluvu v stanovenej jednoročnej lehote. 
	
V zmysle čl. 7 ods. 4 Ústavy Slovenskej republiky je pekinská zmluva medzinárodnou zmluvou, ktorá priamo zakladá práva alebo povinnosti fyzickým osobám alebo právnickým osobám. Pekinská zmluva má teda charakter prezidentskej zmluvy. Na platnosť takejto zmluvy sa pred prístupom k nej vyžaduje súhlas Národnej rady Slovenskej republiky. V zmysle čl. 7 ods. 5 Ústavy Slovenskej republiky má prednosť pred zákonmi.

Pekinská zmluva zodpovedá záujmom zahraničnej politiky Slovenskej republiky. Je v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a všeobecnými zásadami medzinárodného práva, ako aj s medzinárodnými záväzkami Slovenskej republiky vyplývajúcimi z iných medzinárodných dokumentov. 
	
	Vykonanie obvyklých formálnych úkonov súvisiacich s prístupom ku pekinskej zmluve zabezpečí Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky ako odborný gestor,  a to v súčinnosti s Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
	
	 Predkladaný materiál nebude mať vplyvy na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, na životné prostredie a ani na informatizáciu spoločnosti, ale bude mať pozitívne sociálne vplyvy.

2/2

1/2