Dôvodová správa

Všeobecná časť 

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017 (ďalej len „návrh nariadenia vlády“) sa predkladá na základe § 2 ods. 1 zákona č. 663/2007 Z. z. o minimálnej mzde v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon“) v súlade s postupom ustanoveným v § 7 ods. 5 a § 8 ods. 2 zákona.

Vzhľadom na skutočnosť, že na rokovaní Hospodárskej a sociálnej rady Slovenskej republiky (ďalej len „rada“) dňa 15. augusta 2016 nedošlo k dohode sociálnych partnerov o úprave sumy mesačnej minimálnej mzdy na rok 2017, v zmysle § 7 ods. 5 zákona  Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) je povinné predložiť na rokovanie rady a následne na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh nariadenia vlády, ktorým sa ustanovuje suma minimálnej mzdy na rok 2017, určená podľa § 8 ods. 2 zákona. 

Podľa § 8 ods. 2 zákona sa suma mesačnej minimálnej mzdy na nasledujúci kalendárny rok určí najmenej vo výške súčinu platnej mesačnej minimálnej mzdy a indexu medziročného rastu priemernej mesačnej nominálnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky zverejneného Štatistickým úradom Slovenskej republiky za kalendárny rok, ktorý predchádza kalendárnemu roku, v ktorom sa predkladá návrh na úpravu sumy minimálnej mzdy; podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky medziročný index rastu nominálnej mzdy za rok 2015 predstavoval 102,9 %. 

Ministerstvo navrhuje zvýšenie sumy minimálnej mzdy o cca 7,41 % zo 405,00 eura na 435,00 eura mesačne a z 2,328 eura na 2,500 eura za hodinu. Navrhované zvýšenie sumy mesačnej minimálnej mzdy je o 4,51 percentuálneho bodu vyššie, ako jej minimálny nárast podľa valorizačného mechanizmu v § 8 ods. 2 zákona. Navrhnutý rýchlejší rast sumy minimálnej mzdy ministerstvo považuje za zodpovedajúci priaznivému vývoju makroekonomickej situácie Slovenskej republiky. 

	Navrhnutá suma mesačnej minimálnej mzdy predstavuje nárast medzi rokmi 2016 a 2017:
-	v hrubom vyjadrení o 30 eur mesačne,
-	v čistom vyjadrení nová suma minimálnej mzdy na rok 2017 bude predstavovať 374,11 eura mesačne, čo je nárast oproti čistej minimálnej mzde v roku 2016 vo výške 355,01 eura o 19,10 eura mesačne,
-	rozdiel sumy čistej minimálnej mzdy oproti sume životného minima 198,09 eura mesačne, platnej k 1. januáru 2017 pre jednu plnoletú fyzickú osobu, bude predstavovať 176,02 eura.

V prílohe č. 1 je uvedený vývoj kritérií, rozhodujúcich  podľa § 6 zákona, a vývoj hrubého domáceho produktu (HDP) a produktivity práce z HDP v bežných cenách za roky 2014 a 2015 podľa údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky, ako aj ich očakávaná výška v roku 2016 podľa výsledkov prognózy Inštitútu finančnej politiky Ministerstva financií Slovenskej republiky z 19. septembra 2016 (ďalej len „prognóza IFP“). 

V prílohe č. 2 je uvedený doterajší vývoj sumy minimálnej mzdy, sumy priemernej mesačnej nominálnej mzdy a vývoj ich podielu v tzv. hrubom vyjadrení, ako aj očakávaná priemerná mzda za roky 2016 a 2017 podľa prognózy IFP a podiel aktuálnej a navrhovanej sumy minimálnej mzdy z očakávanej sumy priemernej mzdy za roky 2016 a 2017.

V prílohe č. 3 je uvedený prehľad o vývoji pomeru medzi tzv. čistou sumou mesačnej minimálnej mzdy a čistou sumou priemernej nominálnej mesačnej mzdy v tom istom roku (tzv. Kaitzov index) od roku 2012 a očakávaná skutočnosť za roky 2016 a 2017. Tzv. čistá suma je vypočítaná odpočítaním odvodov do poistných fondov a preddavku na daň z príjmov podľa príslušných právnych predpisov platných v roku 2016 vrátane odvodovej odpočítateľnej položky. 

Sledovanie Kaitzovho indexu je dôležité z hľadiska hodnotenia plnenia záväzkov, vyplývajúcich z Európskej sociálnej charty (revidovanej) a ďalších medzinárodných dokumentov, ako aj článku 36 Ústavy Slovenskej republiky, ktorým sa zamestnancovi garantuje právo na odmenu za vykonanú prácu vo výške, dostatočnej na to, aby mu zabezpečila dôstojnú životnú úroveň.

V prílohe č. 4 je uvedený podiel mesačnej minimálnej mzdy z priemernej nominálnej mesačnej mzdy za kraje Slovenskej republiky za roky 2014 a 2015, ako aj podiel aktuálnej sumy minimálnej mzdy z očakávanej sumy priemernej mzdy za rok 2016 a podiel navrhovanej sumy minimálnej mzdy v roku 2017 z očakávanej priemernej mzdy za jednotlivé kraje, ak by medziročné zvýšenie za každý kraj zodpovedalo indexom rastu priemernej nominálnej mesačnej mzdy za Slovenskú republiku podľa prognózy IFP z 21. júna 2016 na roky 2016 a 2017. Všetky údaje sú v tzv. hrubom i v čistom vyjadrení (Kaitzov index). 

Z údajov v prílohe č. 4 je zrejmé, že podiel minimálnej mzdy z priemernej mzdy je (s výnimkou Bratislavského kraja) za každý kraj vyšší, ako podiel za celú Slovenskú republiku. Táto skutočnosť je spôsobená dominantným vplyvom hospodárskych výsledkov a im zodpovedajúcej priemernej nominálnej mesačnej mzdy za Bratislavský kraj. 

Kaitzov index v tzv. čistom vyjadrení, aplikovaný na výsledky za jednotlivé kraje, v roku 2017 prekročí hodnotu 60 % minimálne v Prešovskom kraji. V prípade nižšieho rastu priemernej mzdy, ako sa očakáva podľa prognózy IFP za Slovenskú republiku, môže túto hranicu prekročiť aj v ďalších krajoch. 

Návrh nariadenia vlády je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, s ústavnými zákonmi a nálezmi ústavného súdu, s medzinárodnými zmluvami a medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná, s právom Európskej únie a ďalšími všeobecne záväznými právnymi predpismi. 

Vplyvy realizácie navrhovanej právnej úpravy na štátny rozpočet a ostatné verejné rozpočty na roky 2017 až 2019, ako aj ostatné vplyvy, sú uvedené v doložke vybraných vplyvov, spracovanej podľa platného legislatívneho stavu v oblasti daní a odvodov.

Zdrojom krytia prípadných výdavkov z dôvodu potreby vyplácania doplatkov do sumy minimálnej mzdy podľa tohto návrhu nariadenia vlády budú finančné prostriedky štátneho rozpočtu a ostatných verejných rozpočtov na roky 2017 až 2019. Prekročenie štátneho rozpočtu a ostatných verejných rozpočtov z dôvodu zvýšenia sumy minimálnej mzdy sa nepredpokladá.