Návrh opatrení na zlepšenie fungovania obchodného registra

1.	Úvodná časť

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“)  predkladá na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky materiál s názvom „Návrh opatrení na zlepšenie fungovania obchodného registra“ (ďalej len „návrh opatrení“).

Návrh opatrení bol vypracovaný v súlade s úlohami vyplývajúcimi z Programového vyhlásenia vlády Slovenskej republiky na roky 2016-2020, ktoré bolo schválené uznesením vlády Slovenskej republiky č. 141 z 13. apríla 2016 (ďalej len „programové vyhlásenie“), z Návrhu opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia, ktoré boli schválené uznesením vlády Slovenskej republiky č. 327 z 28. júna 2017, ako aj z Koncepcie ďalších zmien v justícii schválenej na 40. zasadnutí Súdnej rady Slovenskej republiky.

Programovým vyhlásením v časti Spravodlivosť a súdnictvo sa vláda Slovenskej republiky  zaviazala:  

•	„s cieľom vytvoriť podmienky pre rozhodovanie sporov, prehodnotiť rozsah činností, ktoré dnes vykonávajú súdy, a ktoré nemajú povahu rozhodovania sporov a nepatria podľa Ústavy do obligatórnej pôsobnosti súdov. Ide najmä o presun pôsobnosti v oblasti vedenia Obchodného registra na iný subjekt poverený výkonom verejnej moci, 
•	prijať zásadné opatrenia legislatívnej, technickej, materiálnej, organizačnej a personálnej povahy na zvýšenie efektívnosti súdov s cieľom zrýchlenia súdneho konania a zvýšenia efektívnosti fungovania súdneho systému vrátane vytvorenia podmienok pre efektívnejšiu správu súdov,
•	vytvoriť predpoklady na systematické zlepšovanie postavenia Slovenskej republiky voči krajinám OECD a EÚ v hodnoteniach podnikateľského prostredia (napr. postavenie SR v analýze Doing Business).“

Z Koncepcie ďalších zmien v justícii vyplýva požiadavka na novelizáciu procesných či hmotnoprávnych predpisov súvisiaca s návrhom opatrení:

„Pripraviť legislatívne zmeny v podobe tzv. odklonov určitých vecí z pôsobnosti súdov, t. j. najmä tých, ktoré stratili charakter sporov a majú už len povahu administratívnych postupov. Ide napr. o prevedenie agendy obchodného registra na živnostenské úrady, zmena konštrukcie exekučného konania tak, aby neprebiehalo konanie po celý čas vykonávania exekúcie na súdoch a u exekútorov, ale aby do konaní prebiehajúcich exekútorov vstupovali súdy len na základe osobitných žalôb, zavedenie inštitútu povinnej mediácie v prípade nárokov vyplývajúcich zo spotrebiteľských zmlúv do výšky istiny 1000 eur, prevedenie rozhodovania vo veciach nedoplatkov telekomunikačných operátorov na Telekomunikačný úrad (požiadavka Súdnej rady SR schválená uznesením č. 502 z 24. júna 2015).“

Za účelom plnenia úloh z vyššie uvedených schválených materiálov ministerstvo vypracovalo návrh reformného zámeru ministerstva s názvom „Zlepšenie podnikateľského prostredia a odbremenenie súdneho systému“ (ďalej len „reformný zámer“). Tento reformný zámer bol schválený hodnotiacou komisiou na posudzovanie reformných zámerov 14. júla 2016. Následne v jeho intenciách ministerstvo spracovalo návrh projektu „Obchodný register a životné situácie podnikateľov“ (ďalej len „projekt obchodného registra“), ktorý bol Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky schválený 28. júna 2017.

 Cieľom predloženého reformného zámeru a projektu obchodného registra je najmä zlepšenie postavenia Slovenskej republiky v hodnoteniach podnikateľského prostredia (vytvorenie predpokladov na systematické zlepšovanie postavenia Slovenskej republiky voči krajinám OECD a Európskej únie v hodnoteniach podnikateľského prostredia, napr. postavenie Slovenskej republiky v analýze Doing Business) zavedením opatrení zameraných na zvýšenie komfortu služieb pre zapisované subjekty a odbremenenie registrových súdov od presne vymedzenej nesporovej časti agendy obchodného registra. 

Pre užívateľa resp. verejnosť prinesie reformný zámer a projekt obchodného registra nasledovné služby:

-	elektronický prístup ku všetkým údajom z obchodného registra, ktoré budú sprístupnené vo forme otvorených údajov a budú právne záväzné,
-	ergonomické užívateľské prostredie obchodného registra, ktoré bude spĺňať princípy tzv. „users experience“,
-	intuitívne vyhľadávanie v obchodnom registri s následným prehľadným výsledkom vyhľadávania,
-	profil obchodnej spoločnosti bude obsahovať relevantné registrované informácie, logicky zoradené, históriu zmien, vrátane profilu zainteresovaných osôb, elektronickú podobu listín a informácie o prebiehajúcich súdnych konaniach voči danej obchodnej spoločnosti,
-	pre záujemcov o sledovanie vybraných obchodných spoločností, napr. obchodných partnerov bude možné nastaviť notifikácie o zmenách vo vybraných spoločnostiach (tzv. newsfilter o spoločnostiach),
-	obchodný register bude dostupný vo vybraných jazykoch Európskej Únie.

Základnou charakteristikou projektu obchodného registra je zameranie sa na legislatívnu podporu zavádzania inovatívnych procesov v obchodnom registri. 

V prvej fáze realizácie projektu obchodného registra sa vytvorila strategická pracovná skupina zložená zo zástupcov súdov, zástupcov orgánov verejnej správy, ako aj zo zástupcov odbornej verejnosti. Z činnosti tejto skupiny vyplynuli okruhy základných téz, ktoré sa spracovali do návrhu opatrení, zavedením ktorých sa dosiahne zlepšenie súčasného fungovania a efektivity obchodného registra. Vzhľadom na význam týchto téz, ako aj na fakt, že ich uvedenie do praxe si vyžaduje iniciatívu zo strany vlády Slovenskej republiky, je potrebné, aby vláda Slovenskej republiky schválila ich obsah, ako aj harmonogram ich realizácie.  

2.	Tézy navrhovaných opatrení
Základnými tézami navrhovaných opatrení sú:

1.	efektívna oprava neaktuálnych údajov zapísaných v obchodnom registri a prijatie opatrení zameraných na riešenie (výmaz) zapísaných osôb, ktoré vo vzťahu k obchodnému registru neplnia svoje zákonné povinnosti,

2.	elektronizácia procesov súvisiacich s registráciou údajov v obchodnom registri zavedením výlučnej elektronickej podoby podávania návrhov na zápis, zmenu a  výmaz údajov z obchodného registra na súd a úplná elektronizácia zbierky listín,

3.	efektívnejšie prepojenie obchodného registra s referenčnými registrami ako predpoklad pre právnu záväznosť údajov o zapísaných osobách na internete,

4.	odbremenenie registrových súdov od registračnej agendy presunom jej významnej časti na externých registrátorov,

5.	optimalizácia sústavy registrových súdov.

2.1 Efektívna oprava neaktuálnych údajov zapísaných v obchodnom registri a prijatie opatrení zameraných na riešenie (výmaz) zapísaných osôb, ktoré vo vzťahu k obchodnému registru neplnia svoje zákonné povinnosti

Obchodný register je verejný zoznam zákonom ustanovených údajov (ďalej len „zapísané údaje"), ktorého súčasťou je Zbierka zákonom ustanovených listín (ďalej len „zbierka listín"). Tvorba obchodného registra ako verejného zoznamu údajov má vo vzťahu k aktuálnosti zapísaných údajov svoje historické špecifiká, ktoré sa v súčasnej dobe presadzovania používania informačných technológií javia ako problém, ktorý spôsobuje jednak dodatočnú administratívnu záťaž a jednak spôsobuje nemožnosť spoľahnúť sa na zapísané údaje.

Na riešenie uvedeného problému, ktorý možno nazvať aj ako „historické dedičstvo“, je nevyhnutné pokračovať v realizácii súčasných legislatívnych a technických opatrení, ako aj prijať ďalšie opatrenia, ktoré do budúcna zabránia vzniku príčin spôsobujúcich neaktuálnosť zapísaných údajov, a taktiež efektívnejšie vyriešia už zapísané neaktuálne údaje. Bude teda potrebné realizovať opatrenia zamerané na odstránenie chybovosti a nekorektnosti údajov zapísaných v obchodnom registri, najmä prostredníctvom stotožnenia zapísaných údajov využitím hodnôt referenčných údajov z referenčných registrov, či prostredníctvom skúmania plnenia zákonných podmienok registrácie. Tieto opatrenia vyústia do tzv. čistenia údajov obchodného registra a do postupov registrového súdu, kde sa zapísané osoby nespĺňajúce podmienky registrácie (napr. spoločnosti, ktoré majú v súčasnosti stále vedené základné imanie v slovenských korunách) vymažú z obchodného registra z úradnej povinnosti (výmaz tzv. mŕtvych spoločností), pri rešpektovaní ochrany prípadných veriteľov takýchto spoločností, či opatrení zameraných na boj proti daňovým podvodom. Vyčistením údajov v obchodnom registri sa dosiahnu kritéria kvality dát nastavené v Národnej koncepcii informatizácie verejnej správy. 
Podľa ustanovenia § 81 ods. 2 zákona č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 301/2016 Z. z., ministerstvo v spolupráci so súdmi preveruje správnosť údajov spracúvaných v centrálnom informačnom systéme využitím hodnôt referenčných údajov. Ak to povaha veci nevylučuje, možno opravu údajov v centrálnom informačnom systéme využitím hodnôt referenčných údajov vykonávať automatizovaným spôsobom. 
Na základe tohto zákonného splnomocnenia bolo v roku 2017 zavedené aj automatizované čistenie údajov obchodného registra v rámci takzvaného „AzRe konania“. V informačnom systéme obchodného registra boli automatizovaným spôsobom pri zapísaných údajoch o menách a priezviskách štatutárnych orgánov alebo členoch štatutárnych orgánov odstránené neštandardné znaky ako napr. bodka, čiarka, medzery, či príznaky „st.“ alebo „ml.“. Dátumy sa pri údajoch o štatutárnych orgánoch alebo členoch štatutárnych orgánov formátovali v tvare DD.MM.YYYY, a taktiež sa využitím referenčných hodnôt referenčného registra upravili údaje o rodnom čísle štatutárnych orgánov alebo členoch štatutárnych orgánov za účelom zabezpečenia možnosti doručovania do ich dátových schránok. Vytvoril sa importný nástroj, ktorý zabezpečil porovnanie údajov Registra fyzických osôb (ďalej len „RFO“) voči údajom zapísaným v obchodnom registri. Tento nástroj porovnáva hodnoty - meno, priezvisko, rodné číslo a dátum narodenia. V prípade, že tieto hodnoty sa rovnajú, k príslušnej osobe sa zapíše identifikátor RFO (IFO). V prípade, ak sa nerovná minimálne jedna hodnota, zapíše sa úloha pre príslušnú používateľskú skupinu pre manuálnu kontrolu a následné vykonanie zápisu „v manuálnom režime“. Nástroj je z technického hľadiska možné použiť aj pri následnom čistení údajov zapísaných v obchodnom registri vo vzťahu k iným osobám ako štatutárnym orgánom alebo členom štatutárnych orgánov. Na jeho použitie je však potrebné disponovať údajom o jednoznačnom identifikátore zapísaného subjektu. Z tohto dôvodu si použitie nástroja na čistenie obchodného registra na širšiu skupinu vyžiada aj posúdenie potreby prijatia legislatívnych zmien, ako aj ich následnú realizáciu v prípade ich potrebnosti. Legislatívne zmeny budú potrebné aj vo vzťahu k riešeniu ďalšieho zápisu v obchodnom registri pri tzv. mŕtvych spoločnostiach. Po vzore zahraničných právnych úprav je potrebné zvážiť efektivitu inštitútu dodatočnej likvidácie obchodných spoločností (právnických osôb), a taktiež zvážiť zmenu všeobecného presvedčenia, že výmaz obchodnej spoločnosti z obchodného registra má (de)konštitutívny charakter, a že napr. v dôsledku toho sa nepoctivý podnikateľ zbaví svojej zodpovednosti.

Vo výsledku je realizácia opatrení zameraných na čistenie údajov v obchodnom registri predpokladom pre to, aby zapísané údaje mohli byť použiteľné na právne účely on-line,2 čím sa takmer úplne eliminuje potreba používania výpisov z obchodného registra.

 Údaje z obchodného registra už v súčasnosti slúžia ako zdrojové údaje pre Register a identifikátor právnických osôb, podnikateľov a orgánov verejnej moci (ďalej len „register právnických osôb“). Následne sa docieli stav, kedy budú tieto údaje považované za referenčné. Register právnických osôb tak tieto údaje vôbec nebude meniť a mechanizmus referenčnosti údajov bude využívaný v procesoch verejnej správy. 

2.2 Elektronizácia procesov súvisiacich s registráciou údajov v obchodnom registri zavedením výlučne elektronického spôsobu podávania návrhov na zápis, zmenu a  výmaz údajov z obchodného registra na súd a úplná elektronizácia zbierky listín

Elektronické služby obchodného registra sa používajú v praxi už niekoľko rokov, pričom ministerstvo nezaznamenáva zásadnejšie technické problémy spojené s prevádzkou týchto služieb. Elektronický spôsob podávania návrhov na zápis údajov do obchodného registra, na zápis zmeny zapísaných údajov do obchodného registra a na výmaz zapísaných údajov z obchodného registra (ďalej len „návrh do obchodného registra“) využíva v súčasnosti značná časť zapísaných subjektov (najmä pri tzv. prvozápisoch má podávanie návrhov v listinnej podobe klesajúcu tendenciu).

Graf č. 1 - Miera elektronizácie podaní

Elektronický spôsob podávania návrhov do obchodného registra v zásade zjednodušuje viaceré procesy na strane súdov, ako aj prácu s listinami, ktoré sa prikladajú ako prílohy k návrhu. Navrhuje sa preto, aby návrh do obchodného registra bolo možné podávať na súd už len výlučne elektronicky. Pre osoby, ktoré možnosťami elektronickej komunikácie v tejto fáze realizácie navrhovaných opatrení nebudú disponovať, zostane zachovaná možnosť podať návrh najmä prostredníctvom advokáta, notára alebo prostredníctvom jednotného kontaktného miesta. V následnej fáze navrhovaných opatrení, po realizácii technických a personálnych požiadaviek súvisiacich so zavedením možnosti podávania návrhov do obchodného registra externým registrátorom, osoby, ktoré aj naďalej nebudú komunikovať elektronicky, budú môcť podať návrh na zápis do obchodného registra osobne u externého registrátora. 

V neskoršej fáze realizácie opatrení na zlepšenie fungovania obchodného registra a nasadenia nového technického riešenia pre platformu, na ktorej je obchodný register prevádzkovaný (porovnaj štúdiu uskutočniteľnosti k Informačnému systému obchodného registra), sa predpokladá zavedenie elektronických formulárov s kontrolou údajov navrhovaných na zápis či zmenu oproti údajom uvedeným v iných (najmä referenčných) registroch, čím sa do budúcna automatizovane predíde nezrovnalostiam v údajoch v informačných systémoch verejnej správy. Elektronické formuláre predpokladajú aj efektívnu a bezproblémovú integráciu s príslušnými registrami (či už referenčnými alebo zdrojovými), čo umožní preberanie údajov, ktoré už sú v informačných systémoch verejnej správy k dispozícii, čím sa výrazne zníži chybovosť zapisovaných údajov, ktoré môžu vznikať najmä pri ich manuálnom prepisovaní či opätovnom deklarovaní.  

Spolu s opatreniami na elektronizáciu procesov súvisiacich s registráciou údajov v obchodnom registri sa javí ako potrebné taktiež zabezpečiť, aby zbierka listín pokračovala vo svojej budúcej existencii už len v digitálnej podobe. 

V budúcom legislatívnom riešení zbierky listín sa uvažuje s nastavením oprávnenia na ukladanie listín do zbierky listín, a to zapísanou osobou, osobou na to splnomocnenou zapísanou osobou a taktiež externým registrátorom, ak pôjde o listinu priamo súvisiacu s registráciou vykonávanou externým registrátorom.

V súčasnosti je v zbierke listín uložených viac ako 5 606 000 listín týkajúcich sa spoločností vrátane vymazaných spoločností. Z uvedených listín tvorí skupina listín, ktoré boli podané na registrový súd v elektronickej podobe, množinu o veľkosti 2 937 988 listín.9 Z celkového počtu uložených listín, ktoré boli podané na registrový súd v listinnej podobe, už bolo priebežne prevedené do elektronickej podoby 1 498 207 listín.9 

Graf č. 2 – Miera digitalizácie listín

Tabuľka č. 1 a graf č. 3 – Stav digitalizácie listín na jednotlivých registrových súdoch10
Registrový súd	Počet listín spoločností, vrátane vymazaných	Stav skenovania
Elektronické / skenované	Miera digitalizácie	
Banská Bystrica	519 117	259 542	50%	159 160	31%	81%	
Bratislava	1 622 401	918 450	57%	158 451	10%	67%	
Košice	650 112	313 627	48%	202 363	31%	79%	
Nitra	618 746	322 638	52%	232 835	38%	90%	
Prešov	474 534	269 523	57%	153 982	32%	89%	
Trenčín	512 226	238 108	46%	184 368	36%	82%	
Trnava	672 915	299 972	45%	293 732	44%	89%	
Žilina	535 974	316 128	59%	113 316	21%	80%	
Slovensko celkom	5 606 025   	2 937 988	52%	1 498 207	27%	79%	

Za účelom relevantného vyhodnotenia hospodárnosti a efektívnosti možných riešení archivácie listín uložených v zbierke listín a možnej digitalizácie zbierky listín bola v rámci projektu obchodného registra vypracovaná Ekonomicko-komparatívna analýza. Na základe údajov od registrových súdov a súčasne údajov o počte listín uložených v zbierke listín z informačného systému obchodného registra Corwin, táto analýza vyhodnocovala možnosti digitalizácie zbierky listín, ako aj náklady súvisiace s uskladnením aktuálnych „papierových“ dokumentov tradičným spôsobom (archiváciou).

Prvou možnosťou, ktorá prichádza do úvahy, je zachovanie súčasného stavu, t. j. zamestnanci súdov by naďalej spätne digitalizovali listiny. Pri súčasnom stave ľudských zdrojov a techniky by tento scenár mohol trvať roky (najmenej 2 roky) do dosiahnutia 100% spracovanosti. Za predpokladu intenzívnej súčinnosti súdov existuje pravdepodobnosť úspešnosti tejto možnosti do nadsadenia nového informačného systému obchodného registra, s výnimkou registrového súdu v Bratislave kde je najväčšie množstvo nezdigitalizovaných listín. Za účelom získania reálneho odhadu potrebného času na zdigitalizovanie listín, ktoré sú v zbierke listín iba v „papierovej“ podobe bolo v spolupráci s Okresným súdom v Trenčíne vykonané snímkovanie dňa, za účelom zistenia objemu dokumentov, ktoré interný zamestnanec dokáže zoskenovať počas daného časového okna. Snímkovanie sa robilo počas troch pracovných dní, kedy pri celkovom čase skenovania (vrátane obvyklých činností) 6 hodín 12 minút pracovník dokázal zoskenovať  3377 strán formátu A4 (pozri tabuľku č. 2).

Druhý scenár počíta s digitalizáciou všetkých doteraz nezdigitalizovaných listín externými zdrojmi. Prieskumom trhu významných odborných firiem pre profesionálnu digitalizáciu spisov možno odhadnúť, že digitalizácia listín profesionálnym postupom by predstavovala náklad na úrovni 500 tisíc eur. Uvedený náklad  zahŕňa obojstranné čiernobiele skenovanie, 300 DPI do odporúčaného formátu PDF-1/A, so 100% kontrolou kvality skenu, 96% presnosťou vyťažovania dát (v prípade potreby). Pri aplikácii tohto scenára by vznikla úplná, konzistentná báza dát pre migráciu do nového informačného systému obchodného registra. Autenticitu dokumentov zdigitalizovaných externými zdrojmi je možné zabezpečiť použitím súčasnej praxe, pracovníci registrových súdov by porovnávali elektronické dokumenty s originálnymi predlohami.  Pri tomto scenári je potrebné vykonať legislatívnu úpravu súvisiacu so zaručenou konverziou elektronických dokumentov. Ak by sa vykonávala zaručená konverzia  v zmysle príslušnej právnej úpravy, celkové náklady by sa navýšili o sumu vo výške 381 tisíc eur.

Tretím scenárom je spracovanie listín v externom prostredí externými zdrojmi. Tento scenár predstavuje náklady uvedené v druhom scenári navýšené o náklady spojené s presunom do externého prostredia a nákladov na potrebný priestor pre archív. Výhoda tohto scenára spočíva v použití externých zdrojov, čím sa odbremenia interní zamestnanci registrových súdov, v rýchlosti zabezpečenia digitalizácie zbierky listín, ako aj v uvoľnení priestorov registrových súdov potrebných na uloženie listín v zbierke listín. V prípade prevozu listín do centrálneho archívu (externé prostredie) by celkové náklady na prevoz všetkých evidovaných „papierových“ listín vrátane listín vymazaných spoločností predstavovali náklady na úrovni 10 tisíc eur za jednorazovú prepravu, vrátane ich balenia, naloženia a následného vyloženia. Potrebný priestor pre archív bol odhadom per analogiam stanovený na 1500 metrov štvorcových vrátane zázemia. Mesačné náklady pri priemernej cene v lokalitách Banská Bystrica, Trenčín, Nitra či  Žilina sa pohybujú v priemere v sume 7 eur za meter štvorcový, čo predstavuje celkové náklady do 130 tisíc eur za rok. Odhad nákladov sa uskutočnil na základe modelovania scenárov zo základných procesov. Boli určené jednotkové veličiny objemu, váhy listín. Boli vykonané korelácie s možnosťami a štandardmi prepravných spoločností. Vykonal sa prieskum trhu odborných poskytovateľov služieb. Boli použité aj verejne dostupné cenové informácie. Údaje sa overovali miestnym zisťovaním na registrových súdoch.

Náklady na uskladnenie listín, ktoré budú zdigitalizované a budú spĺňať podmienky zaručenej konverzie je možné znížiť alebo eliminovať v prípade, ak by sa listiny v „papierovej“ podobe skartovali. Alternatívnym riešením po zaručenej konverzii listín v „papierovej“ podobe je ich vrátenie  zapísaným osobám.

Tabuľka č. 2 - Výpočet doby trvania digitalizácie vykonávanej jedným pracovníkom
Registrový súd				                  Výpočet doby trvania digitalizácie (v mesiacoch)
B. Bystrica								25
Bratislava								136
Košice									34
Nitra									16
Prešov									13
Trenčín									22
Trnava									20
Žilina									27

Tabuľka č. 3 - Výpočet doby trvania digitalizácie vykonávanej dvoma pracovníkmi
Registrový súd				                  Výpočet doby trvania digitalizácie (v mesiacoch)
B. Bystrica								13
Bratislava								68
Košice									17
Nitra									8
Prešov									6
Trenčín									11
Trnava									10
Žilina									13

Tabuľka č. 4 - Výpočet doby trvania digitalizácie vykonávanej troma pracovníkmi
Registrový súd				                  Výpočet doby trvania digitalizácie (v mesiacoch)
B. Bystrica								8
Bratislava								45
Košice									11
Nitra									5
Prešov									4
Trenčín									7
Trnava									7
Žilina									9

Tabuľka č. 5 - Počet listín poskytnutých elektronicky za roky 2012 až 2018
Registrový sud/Rok	Počet listín poskytnutých elektronicky (ZLE)	SPOLU	
	Bratislava	B. Bystrica	Košice	Nitra	Prešov	Trenčín	Trnava	Žilina		
2012	183042	289578	254799	419343	667323	418531	362489	579974	3175079	
2013	350577	388797	233663	347130	343576	409768	199210	328598	2601319	
2014	25704	7667	8723	7515	3048	5223	10450	7007	75337	
2015	25676	5191	4757	7965	3825	5065	19395	2005	73879	
2016	38217	5874	27317	6728	10025	4224	10004	6674	109063	
2017	69693	15612	26385	22343	20094	24891	47927	25306	252251	
2018	1102	291	1383	1317	66	7	478	236	4880	

Tabuľka č. 6 – Počet žiadosti o poskytnutie kópie listín elektronicky za roky 2007 až 201812
Registrový sud/Rok	Počet žiadostí o poskytnutie kópie listín elektronicky (ZLE)	SPOLU	
	Bratislava	B. Bystrica	Košice	Nitra	Prešov	Trenčín	Trnava	Žilina		
2007	57	30	21	18	12	24	25	22	209	
2008	441	406	420	455	388	482	522	507	3621	
2009	585	564	578	658	545	605	672	639	4846	
2010	801	617	659	683	670	760	707	781	5678	
2011	1296	767	809	1024	926	1093	1110	1030	8055	
2012	1243	850	744	1014	1052	913	951	1075	7842	
2013	1196	735	541	899	636	811	659	770	6247	
2014	535	215	212	274	195	173	257	179	2040	
2015	446	153	155	240	120	122	195	131	1562	
2016	581	130	183	225	139	138	240	144	1780	
2017	1298	324	448	486	298	327	501	487	4169	
2018	36	11	16	17	4	5	18	11	118	

Pokles počtu žiadostí o poskytnutie kópie listín elektronicky v roku 2014 bol zapríčinený zavedením a spustením Registra účtovných závierok, ktorý umožňuje bezplatné sprístupnenie účtovných závierok.

Vzhľadom na stav digitalizácie listín na jednotlivých registrových súdoch, ako aj na rozdielne personálne obsadenie zbierky listín či rozdielne materiálno technické vybavenie úseku zbierky listín, sa použitie jednotného prístupu k digitalizácii listín na všetkých registrových súdoch nejaví adekvátne. 

Za účelom zabezpečenia úplného zdigitalizovania zbierky listín v stanovenom časovom úseku sa navrhuje kombinácia vyššie uvedených prístupov k digitalizácii (prvý a druhý scenár) vždy vo vzťahu ku konkrétnemu registrovému súdu.

Navrhuje sa navýšenie počtu pracovníkov na úseku zbierky listín v pozícii súdneho tajomníka, resp. asistenta na siedmich registrových súdoch, ktorých pracovná náplň bude zameraná výlučne na zabezpečenie procesu digitalizácie na obdobie jedného roka.  Navýšenie o dvoch pracovníkoch sa navrhuje na registrových súdoch v Banskej Bystrici, v Košiciach, v Trenčíne, v Trnave a v Žiline. Navýšenie o jedného pracovníka sa navrhuje na registrových súdoch v Nitre a v Prešove (celkové navýšenie o 12 pracovníkov na úseku zbierky listín).

Navrhovaný prístup prináša najmä tieto výhody:
1.	proces digitalizácie (skenovania) je uskutočňovaný internými zamestnancami,
2.	zdigitalizované listiny priamo ukladajú do  informačného systému obchodného registra Corwin pracovníci, ktorí majú oprávnenie na prácu s týmto informačným systémom, čím sa eliminuje potreba zabezpečenia „dohľadu“ zo strany pracovníkov zbierky listín nad externými pracovníkmi,
3.	nedochádza k presunu listín mimo registrového súdu, eliminuje sa riziko straty alebo poškodenia uloženej listiny,
4.	zabezpečenie skenovania v dostatočnom časovom úseku.
				
V prípade registrového súdu v Bratislave sa digitalizácia zbierky listín navrhuje riešiť individuálne, nakoľko vzhľadom na veľké množstvo doteraz ešte nezdigitalizovaných listín (46,6% z celkového počtu nezdigitalizovaných listín) by ani značné navýšenie interných pracovníkov nepredstavovalo efektívne riešenie. Pre tento registrový súd sa navrhuje postupovať podľa druhého scenára, kde by digitalizáciu zabezpečovali externí pracovníci v prostredí registrového súdu. Digitalizácia listín profesionálnym postupom na registrovom súde v Bratislave bude predstavovať náklad na úrovni 220 000  eur.
Na účel prevodu ukladaných listín do elektronickej formy sa zváži možnosť použitia automatizovaných postupov prenosu údajov z Notárskeho centrálneho registra notárskych zápisníc, ako aj potreba použitia zaručenej konverzie dokumentov, ktoré vznikli v listinnej podobe. Zaručená konverzia je inštitút, ktorý je už v súčasnosti zavedený v § 35 a nasl. zákona  č. 305/2013 Z. z. o elektronickej podobe výkonu pôsobnosti orgánov verejnej moci a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o e-Governmente), a predpokladá jej vykonávanie oprávnenými subjektmi.

2.3 Efektívnejšie prepojenie obchodného registra s referenčnými registrami ako predpoklad pre právnu záväznosť údajov o zapísaných osobách na internete

Obchodný register je jedným zo zdrojových registrov údajov v Slovenskej republike pre referenčné registre, a to najmä pre register právnických osôb. Ako najvýznamnejší problém pre zapisované osoby, ktorými sú najmä podnikatelia, sa javí dodatočná administratívna záťaž spočívajúca v opätovnej registrácii určitých skutočností vo viacerých registroch. Ak napr. podnikateľ zapísaný v živnostenskom registri získa ďalšie živnostenské oprávnenie, spravidla je nevyhnutné, aby tento údaj dal zapísať do obchodného registra ďalším návrhom podaným súdu. Taktiež pre zapisované osoby môže byť dodatočnou administratívnou záťažou aj okolnosť súvisiaca so zmenou priezviska spoločníka napr. v spoločnosti s ručením obmedzeným. Konkrétne, ak spoločníčka spoločnosti s ručením obmedzeným uzavrie manželstvo a zmení si priezvisko, zapísanej osobe nezostane nič iné, ako dať tento údaj návrhom podaným súdu zapísať do obchodného registra. 
Moderné informačné technológie by mali byť pripravené na prípady opakovaného dokladania, či preukazovania určitých skutočností rôznym orgánom, mali by tak eliminovať a vytvoriť efektívnejšiu interkonektivitu zdrojových registrov s referenčnými registrami na tej úrovni, že odpadne viacero obdobných administratívnych záťaží spojených s nevyhnutnosťou viacnásobnej registrácie údajov na viacerých miestach. Táto interkonektivita spolu s opatreniami zameranými na odstránenie chybovosti už zapísaných údajov tiež vytvorí predpoklad na to, aby údaje zverejnené v obchodnom registri na internete boli právne záväzné. Inak povedané, ak si zapísaná osoba alebo tretia osoba vyhľadá údaje o zapísanej osobe na webových stránkach obchodného registra na internete2, bude sa môcť na ne spoľahnúť ako na záväzný právny stav (tzv. materiálna publicita). 

Za týmto účelom je však potrebné vykonať analýzu zameranú na zosumarizovanie zapísaných údajov, ktoré by bolo možné aktualizovať v automatizovanom režime bez nevyhnutnosti zapísanej osoby navrhovať ich zmenu. Táto analýza je nevyhnutná najmä z toho dôvodu, že týmto sa do určitej miery mení filozofia obchodného registra, ktorý je historicky najmä odrazom obsahu listín, ktoré sú o zapísanej osobe uložené v zbierke listín. V novom filozofickom nastavení by obchodný register mal odrážať nielen obsah zbierky listín, ale aj údaje v referenčných registroch.

Na základe výsledku štúdie uskutočniteľnosti k Informačnému systému obchodného registra8, nový informačný systém obchodného registra plne nahradí existujúce riešenie (informačný systém obchodného registra Corwin), a zároveň pokryje všetky očakávané legislatívne a procesné zmeny súvisiace so službami obchodného registra a aktuálnymi potrebami modernizácie týchto služieb. 

2.4 Odbremenenie registrových súdov od registračnej agendy presunom jej významnej časti na externých registrátorov

Do obchodného registra sa zapisujú obchodné spoločnosti, družstvá, iné právnické osoby, o ktorých to ustanoví osobitný zákon, právnické osoby založené podľa práva Európskej Únie, podniky a organizačné zložky podnikov zahraničných osôb, odštepné závody a iné organizačné zložky podnikov, ak tak ustanoví osobitný zákon ako aj fyzické osoby s trvalým pobytom na území Slovenskej republiky, ktoré sú podnikateľmi podľa Obchodného zákonníka, a ktoré sa do obchodného registra zapisujú na vlastnú žiadosť, prípadne ak tak ustanoví osobitný zákon. Obchodný register je tak pre niektoré právnické osoby sčasti „matrikou“, keďže vznikajú zápisom do obchodného registra, a sčasti je len deklaratórnym registrom údajov o niektorých iných právnických osobách, prípadne fyzických osobách oprávnených na podnikanie. 

V Slovenskej republike sú vedenie obchodného registra a registrácia údajov do neho v súčasnosti zverené výlučne registrovým súdom. To však nie je pravidlom vo všetkých krajinách OECD, keďže v niektorých je vedenie obchodného registra zverené iným štátnym inštitúciám, prípadne komorám alebo iným subjektom, ktoré je možné označiť spoločným pomenovaním „externý registrátor“. Najmarkantnejšie možno pozorovať presun agendy obchodného registra zo súdov na externých registrátorov v Českej republike, kde je zavedený dualistický systém, pri ktorom registráciu údajov v obchodnom registri vykonávajú súdy a notári. Obdobne takýto odklon možno badať napr. aj v Španielsku, kde notár po schválení príslušných dokumentov zástupcami spoločností, spoločnosť zaregistruje na daňový úrad a následne ju registruje v španielskom ekvivalente obchodného registra (Registro Mercantil).

Vedenie obchodného registra registrovým súdom a výlučná právomoc súdu na zapisovanie a zmenu údajov v tomto registri prináša podnikateľskému sektoru prirodzene viacero pozitív, avšak aj viacero negatív. Časť negatívnych skutočností, ktoré paradoxne nie sú na prvý pohľad viditeľné, je možné pozorovať napr. v nevyhnutnosti vyčlenenia značnej časti kapacít súdov na výkon takejto nesporovej agendy. Najmä po analýze zahraničných skúsenosti s vedením obchodných registrov a posúdení možností externalizovania sa ako vhodné pre zlepšenie funkčnosti obchodného registra javí poskytnúť možnosť vykonávania časti nesporovej agendy nielen súdom, ale aj tzv. externým registrátorom.

Za účelom zistenia vhodného subjektu na vykonávanie zápisov do obchodného registra, ktorý bude pôsobiť v pozícii externého registrátora, ministerstvo v spolupráci so strategickou pracovnou skupinou vypracovalo analýzu s názvom „Analýza subjektov pre externé zápisy do Obchodného registra“ (ďalej len „analýza“), ktorá tvorí prílohu č. 1 tohto materiálu. 

	V analýze boli subjekty, ktoré prichádzali do úvahy ako externí registrátori, podrobení hodnotiacim kritériám ich vhodnosti a pripravenosti na potenciálne vykonávanie časti nesporovej agendy v pozícii externého registrátora. V súlade s analýzou boli medzi tieto subjekty  zaradení notári, advokáti, jednotné kontaktné miesta, integrované obslužné miesta, súdni exekútori a správcovia konkurznej podstaty. Za účelom získania objektívnych údajov bol v rámci analýzy skúmaný aj variant zachovania registrových súdov, resp. kombinácia ich pôsobenia spolu s externým registrátorom, ako aj zváženie vytvorenia nového subjektu, ktorý by vykonával registračnú činnosť.

V prípade advokátov výsledky analýzy poukázali na to, že by mohli vykonávať činnosť externého registrátora. Avšak, aj keď formálne spĺňali značné množstvo predpokladov na výkon takejto činnosti, bolo potrebné prihliadnuť najmä na riziko vzniku možného konfliktu záujmov. Toto riziko vnímali aj sami zástupcovia Slovenskej advokátskej komory ako riziko podstatné, najmä v spojení s možným zásahom do nezávislosti advokáta pri poskytovaní právnych služieb prostredníctvom štátneho dohľadu nad výkonom slobodného povolania. Z uvedených dôvodov sa o advokátoch, ako o externých registrátoroch, ďalej neuvažovalo, čo však neznamená, že advokáti zavedením tohto opatrenia prestanú výrazným spôsobom participovať na procese registrácie údajov do obchodného registra. Na základe doterajších pozitívnych skúseností, advokáti budú naďalej poskytovať právne služby súvisiace s odbornou prípravou podkladov potrebných na vykonanie zápisu zapisovaných údajov do obchodného registra, ako aj poskytovať služby súvisiace s elektronickým podávaním návrhov na zápis do obchodného registra.

Integrované obslužné miesta a jednotné kontaktné miesta by za splnenia určitých okolností boli vhodným variantom externého registrátora. Z analýzy vyplynulo, že hlavným nedostatkom tohto variantu potenciálnych externých registrátorov je v súčasnosti nedostatočne odborne pripravený personálny substrát a z toho vyplývajúca absencia právnej istoty, či poskytovania dostatočného proklientského prístupu. Presun vedenia časti nesporovej agendy obchodného registra na tieto subjekty by zahŕňal jednak potrebu dlhšieho časového úseku potrebného na zabezpečenie vyškolenia osôb, ktoré by vykonávali túto registračnú agendu, ako aj vynaloženie značných nákladov na ich odbornú prípravu. 

V prípade správcov konkurznej podstaty analýza poukázala na fakt, že ich činnosť je úzko a špecificky zameraná na agendu insolvenčného konania, ktoré je z hľadiska obsahu značne odlišné od konaní súvisiacich s obchodným registrom. Prevzatie registrovej agendy správcami by si preto vyžadovalo ich predchádzajúcu odbornú prípravu. 

Rovnako ako v prípade správcov, aj v prípade súdnych exekútorov z analýzy vyplynulo, že pridanie ďalšej, navyše obsahovo úplne odlišnej agendy k  agende súdneho exekútora zameranej na nútený výkon exekučných titulov, by mohlo viesť k ich neprimeranému zaťaženiu a vyžiadalo by si ich predchádzajúcu odbornú prípravu. 

	Pri skúmaní predpokladov a podmienok na výkon činnosti externého registrátora sa v analýze ako najvhodnejší subjekt pre vykonávanie externých zápisov do obchodného registra javil notár. Základnou výhodou, ktorá hovorila v prospech notára, je predchádzajúca participácia a s tým súvisiace skúsenosti Notárskej komory Slovenskej republiky pri prvej úprave elektronických služieb obchodného registra (priame prepojenie informačného systému Notárskej komory Slovenskej republiky s obchodným registrom). Notárska komora Slovenskej republiky sa taktiež javila ako technicky aj personálne pripravená prevziať celú škálu úkonov súvisiacich so zápismi do obchodného registra. U notára tiež možno predpokladať proklientský prístup spočívajúci v poskytovaní súvisiacej právnej pomoci zapisovaným subjektom, vo flexibilnom prispôsobení poskytovania služieb notára klientovi (najmä miestna a časová koordinácia, napr. dohodnutie si termínu, možná neformálna telefonická alebo e-mailová vzájomná komunikácia). Tieto výhody môžu priniesť značný  prospech podnikateľom, ktorí by tak vybavili všetky záležitosti týkajúce sa obchodnej spoločnosti u notára v reálnom čase. Okrem toho je potrebné podotknúť, že notári už v podobnej forme koexistujú a spolupôsobia spolu so súdom pri vybavovaní nesporovej dedičskej agendy.

Za výhody notárov ako externých registrátorov možno v súlade s výsledkami analýzy označiť jednak skutočnosť, že notári už v súčasnosti vedú viacero registrov bez nároku na výdavky zo štátneho rozpočtu, ako aj zlepšenie dostupnosti registračných služieb v podobe zvýšenia počtu registračných miest na 346 vzhľadom na existujúcu štruktúru a rozmiestnenie notárskych úradov.

Ak by sa uvažovalo o zachovaní súčasného status quo ponechaním registračnej právomoci registrovým súdom, nedosiahlo by sa naplnenie základného cieľa programového vyhlásenia, a teda odbremenenie súdov od vymedzenej nesporovej agendy, ktorá nemusí nevyhnutne spadať do ich pôsobnosti. 

Vo výsledku však analýza dospela k záveru, že pri zvážení možnosti zachovania kontinuity v oblasti obchodného registra, ale na druhej strane aj dosiahnutia zvýšenia komfortu zapisovaných subjektov a splnenia požiadaviek vyplývajúcich z hodnotenia analýzy Doing Business, sa ako najadekvátnejšie riešenie registrácie do obchodného registra javí  kombinácia zachovania registrového súdu a možnosti vykonávania časti agendy týkajúcej sa zápisov do obchodného registra externými registrátormi. Pre zapisované subjekty by registrácia externým registrátorom bola len ďalšou možnosťou pri zachovaní spôsobu  podávania návrhov na zápis do obchodného registra aj prostredníctvom registrového súdu. 

Pri úvahe o konkrétnom budúcom legislatívnom riešení právneho postavenia notárov ako externých registrátorov, budú musieť byť vzaté do úvahy pravidlá pre vylúčenie konfliktu záujmov, ktoré by mohli potenciálne ohrozovať nezávislosť výkonu funkcie externého registrátora. Avšak zo samotnej povahy a zamerania činnosti vykonávanej notárom, konflikt záujmov je z povahy veci vylúčený v prípade, ak sú podklady na registráciu notárom v pozícii externého registrátora vo forme notárskej zápisnice vypracovanej tým istým notárom (napr. pri spisovaní notárskej zápisnice z valného zhromaždenia a následného bezprostredného vykonania zápisu do obchodného registra s tým súvisiaceho), alebo ak sú listiny tvoriace podklad pre zápis vypracované advokátom. V tejto súvislosti sa ako najvhodnejšie riešenie javí, aby externý registrátor zapisoval skutočnosti do obchodného registra, ak je podklad z ktorého vyplývajú zapisované skutočnosti vyhotovený vo forme notárskej zápisnice, alebo ak podklady pre zápis externému registrátorovi vyhotovil a autorizoval elektronickou formou advokát.

Do úvahy by malo prichádzať využitie skúseností z pôsobenia notárov v Českej republike, keďže z pohľadu zahraničných investorov je Slovenská republika vnímaná ako krajina s podobnou právnou kultúrou a právnymi základmi.

So zavedením tohto opatrenia súvisí aj požiadavka na nezvyšovanie finančnej záťaže zapísaných osôb v súvislosti so zmenami v obchodnom registri, najmä v súvislosti s výškou poplatkov spojených s registráciou u externého registrátora.

2.5 Optimalizácia sústavy registrových súdov 

V súčasnosti je príslušnosť na vedenie obchodného registra zverená ôsmim registrovým súdom (§ 279 ods. 3 Civilného mimosporového poriadku), čo zodpovedá dlhodobému právnemu stavu v rámci organizácie registrových súdov. Táto partikularita prináša viacero odlišností v postupoch jednotlivých súdov, čo pre zapísané osoby predstavuje právnu neistotu a nevyhnutnosť ich nastavovania sa na (špecifickú) rozhodovaciu činnosť viacerých súdov. Zlepšenie predvídateľnosti v postupe pri registrácii údajov umožní opatrenie spočívajúce v znížení počtu registrových súdov. 

Do úvahy prichádza riešenie, ktoré by bolo založené na centralizácii registračných konaní na jednom registrovom súde. Zriadením centralizovaného registrového súdu by sa dosiahlo jednotné metodické centrum pre vedenie obchodného registra, ktoré bude zároveň zabezpečovať jednotnú aplikáciu procesných a hmotnoprávnych ustanovení právneho poriadku. Takýto registrový súd by bol špecializovaný najmä na agendu obchodného registra. Konkrétny súd bude zvolený z existujúcej sústavy registrových súdov tak, aby bol primerane dostupný zo všetkých častí Slovenskej republiky.

Zriadenie jedného centralizovaného registrového súdu je však podmienené viacerými faktormi, z ktorých najvýznamnejšími sú materiálne faktory a personálne faktory. Pri úvahe o centralizovanom registrovom súde nie je potrebné vynechať úvahu o vhodnosti jeho príslušnosti aj na riešenie tzv. korporátnych sporov (ide najmä o spory podľa § 304 Civilného mimosporového poriadku). Aj z každoročného hodnotenia analýzy Doing business plynie, že otázka špecializácie súdov na riešenie tzv. korporátnych sporov zohráva v prípadnom pozitívnom hodnotení jednotlivých krajín, medzi ktorými je aj Slovenská republika, významnú úlohu. V závislosti od počtu konaní, z ktorých väčšina spadá v súčasnosti pod tzv. Cbr agendu, bude závisieť finálne riešenie spočívajúce v príslušnosti jedného, resp. viacerých súdov. Inak povedané, od výsledku posúdenia vhodnosti centralizácie korporátnych sporov bude závisieť finálne riešenie optimalizácie sústavy registrových súdov, ktorá vo výsledku môže znamenať centralizovaný registrový súd, alebo zúženie sústavy registrových súdov napr. na tri zo súčasných ôsmych registrových súdov. Vo výsledku zvolené riešenie sa bude taktiež opierať o závery správy vypracovanej ako súčasť projektu „Posilňovanie efektívnosti a kvality slovenského súdneho systému“, ktorého cieľom je podporiť úsilie v súvislosti s pokračujúcimi reformami v oblasti súdnictva a zlepšiť efektívnosť a kvalitu slovenských súdov vypracovanej Európskou komisiou pre efektívnu spravodlivosť (CEPEJ).

3. Ďalšie zmeny súvisiace s navrhovanými opatreniami

Cieľom predloženého materiálu je poskytnúť informáciu o základných tézach spracovaných do okruhu štyroch opatrení, zavedením ktorých sa dosiahne zlepšenie súčasného fungovania a efektivity obchodného registra, a ktoré sú systémového a prierezového charakteru. V súlade s projektom obchodného registra sa uvažuje o zavedení širšieho rozsahu opatrení na zlepšenie fungovania registrácie vyplývajúcich z požiadaviek praxe, najmä z požiadaviek podnikateľov, a to napr. zavedenie jednoduchých a intuitívnych formulárov na podávanie návrhov do obchodného registra, možnosť overenia unikátnosti obchodného mena alebo zlepšenie vyhľadávacích funkcií v informačnom systéme obchodného registra. Rovnako budú reflektované aj požiadavky aplikačnej praxe, najmä súdov, s cieľom zjednodušiť procesné pravidlá registrácie údajov o zapísaných osobách v obchodnom registri.

Za účelom zabezpečenia plnenia týchto opatrení informatického charakteru sa bude realizovať verejné obstarávanie v zmysle kritérií vyplývajúcich zo schválenej štúdie uskutočniteľnosti pre Informačný systém obchodného registra.

Zavedenie navrhovaných opatrení bude mať dopad na právny poriadok Slovenskej republiky. V tejto súvislosti sa predpokladá priamy dopad najmä na niekoľko zákonov, a to najmä na Civilný mimosporový poriadok, Obchodný zákonník, zákon o obchodnom registri a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon o  sídlach a obvodoch súdov Slovenskej republiky a o zmene zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, ako aj na súvisiace vykonávacie právne predpisy.

4. Záver

Opatrenia na zlepšenie fungovania obchodného registra v súlade s projektom obchodného registra sa navrhujú realizovať v dvoch na seba nadväzujúcich fázach. 

Konkrétne opatrenia realizované v prvej fáze sú nasledovné:
a) predloženie návrhov právnych predpisov a technických riešení zameraných na efektívnu opravu neaktuálnych údajov zapísaných v obchodnom registri a riešenie zapísaných osôb, ktoré vo vzťahu k obchodnému registru neplnia svoje zákonné povinnosti, najmä prostredníctvom stotožnenia zapísaných údajov využitím hodnôt referenčných údajov z referenčných registrov či prostredníctvom skúmania plnenia zákonných podmienok registrácie; pre tieto opatrenia možno použiť aj slovné spojenie  „čistenie údajov obchodného registra“,
b) elektronizácia procesov súvisiacich s registráciou údajov v obchodnom registri zavedením výlučnej elektronickej podoby podávania návrhov na zápis, zmenu a  výmaz údajov z obchodného registra na súd,
c) úplná digitalizácia zbierky listín, ktorá umožní zrýchlenie a zefektívnenie vyhľadávania informácií o osobách zapísaných v obchodnom registri,
d) príprava nového informačného systému obchodného registra,
e) príprava potrebnej legislatívy pre aplikáciu opatrení, ktoré budú realizované v druhej fáze.

V druhej fáze sa budú realizovať nasledovné opatrenia:
a) vykonanie legislatívnych úprav, týkajúcich sa najmä presunu časti agendy obchodného registra na externých registrátorov,
b) organizačno-technická optimalizáciu sústavy registrových súdov,
c) implementáciu nového technického riešenia pre platformu, na ktorej je obchodný register prevádzkovaný, vrátane prepracovania elektronických formulárov, ktoré budú integrované s príslušnými referenčnými registrami; to umožní preberanie údajov, ktoré už sú v informačných systémoch verejnej správy k dispozícii a tak výrazne zníži chybovosť zapisovaných údajov, ktoré môžu vznikať najmä pri ich manuálnom prepisovaní, či opätovnom deklarovaní a súčasne sa zabezpečí právna záväznosť údajov o zapísaných osobách na internete. 

V súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky sa predpokladá predloženie predmetných návrhov právnej úpravy pokiaľ ide o navrhované opatrenia, ktoré by mali byť realizované v prvej fáze do 31. decembra 2018 a opatrenia, ktoré by mali byť realizované v  druhej fáze do 31. decembra 2020.

Na dôvažok je potrebné uviesť, že opatrenia týkajúce sa efektívnejšieho prepojenia obchodného registra s referenčnými registrami, a taktiež iné opatrenia týkajúce sa čistenia obchodného registra budú uskutočňované aj po skončení prvej fázy opatrení, keďže obchodný register je povahou značne dynamickým verejným registrom.