Osobitná časť

K Čl. I

K bodu 1
Navrhuje sa nanovo zadefinovať stavebné sporenie ako bankový produkt, v rámci ktorého môže stavebný sporiteľ sporiť finančné prostriedky na stavebné účely uvedené v § 11 a na základe ktorého môže za podmienok ustanovených týmto zákonom získať nárok na štátnu prémiu a nárok na stavebný úver. Stavebné sporenie bude môcť poskytovať (nie vykonávať) len stavebná sporiteľa, ktorou je banka, ktorej predmetom činnosti sú prijímanie vkladov od stavebných sporiteľov alebo v prospech stavebných sporiteľov a poskytovanie stavebných úverov. Dôvodom navrhovanej úpravy je fakt, že zo všetkých ostatných ustanovení zákona vyplýva, že stavebné sporenie je sporiaci produkt, ktorý stavebná sporiteľňa poskytuje na základe zmluvy o stavebnom sporení. Zmluvou o stavebnom sporení sa neupravujú činnosti stavebnej sporiteľne, ktorými sú prijímanie vkladov od stavebných sporiteľov alebo v prospech stavebných sporiteľov, poskytovane stavebných úverov ako aj iné činnosti ustanovené v doterajšom § 2 ods. 3 (po novom odsek 4). Vykonávanie činností stavebnej sporiteľne ustanovuje zákon o stavebnom sporení v spojení so zákonom o bankách, pričom zákon o stavebnom sporení je v postavení lex-specialis.              

K bodom 2, 3, 4, 7 a 8
Ide o legislatívno-gramatické úpravy vyplývajúce z novej definície stavebného sporenia.

K bodu 5
Z dôvodu, že návrhom zákona sa stavebnému sporiteľovi – fyzickej osobe obmedzuje nárok na štátnu prémiu počas čerpania a splácania stavebného úveru poskytnutého za komerčných podmienok, je na účely oprávnenosti sledovania nárokov na štátnu prémiu nevyhnutné zabezpečiť do centrálnej evidencie predkladanie ďalších údajov, a to konkrétne dátumu poskytnutia a dátumu splatenia takéhoto úveru.             

K bodu 6
Legislatívna úprava z dôvodu zmeny názvu príslušného ministerstva, ktoré má v kompetencii vyplácanie štátnej prémie.

K bodu 9
Legislatívno-technická úprava z dôvodu prečíslovania odseku 3 v § 2 zákona na odsek 4.
 
K bodu 10
Ide o legislatívno-gramatické vyprecizovanie ustanovenia § 9 ods. 2 na základe jeho doterajšej praktickej aplikácie, z ktorej vyplýva, že výška stavebného úveru sa nemusí vždy presne rovnať rozdielu medzi cieľovou sumou a nasporenou sumou, pričom zámerom zákonodarcu je, aby výška stavebného úveru tento rozdiel nepresiahla z dôvodu, aby nedochádzalo k neprimeranému zadlžovaniu sa stavebných sporiteľov.

K bodu 11
Novým znením odseku 1 v § 10 sa ustanoví, že pri stavebných sporiteľoch, ktorí nie sú plnoletými osobami, sa štátna prémia bude vyplácať bez obmedzenia z hľadiska výšky ich zdaniteľných príjmov. Zároveň sa však navrhuje zúžiť okruh stavebných sporiteľov, ktorým môže byť poskytnutá štátna prémia, a to tak, že stavební sporitelia – plnoleté fyzické osoby budú mať nárok na štátnu prémiu za príslušný kalendárny rok len vtedy, ak ich priemerný mesačný zdaniteľný príjem za predchádzajúci kalendárny rok je najviac 1,3 násobok priemernej mesačnej nominálnej mzdy v národnom hospodárstve, a to z dôvodu zvýšenia adresnosti poskytovania štátnej podpory stavebného sporenia. Pojem „plnoletá fyzická osoba“ sa navrhuje použiť z dôvodu, aby zahrnul aj tie osoby, ktoré nadobudli plnoletosť uzavretím manželstva (§ 8 ods. 2 Občianskeho zákonníka), aj keď tieto osoby ešte nedovŕšili 18 rokov veku. Testovať sa bude príjem za kalendárny rok predchádzajúci kalendárnemu roku, za ktorý sa uplatňuje štátna prémia z toho dôvodu, že zdaniteľné príjmy za príslušný kalendárny rok sú úplne známe a zaevidované v informačnom systéme Finančnej správy SR až ku koncu októbra nasledujúceho kalendárneho roka (napríklad z dôvodu odkladu podania daňového priznania), t. j. kalendárneho roka, za ktorý sa uplatňuje štátna prémia. 
Novým znením odseku 2 sa na účely uplatňovania nárokov stavebných sporiteľov – plnoletých osôb na štátnu prémiu dopĺňa doterajšie znenie tohto ustanovenia o elektronické poskytovanie údajov o úhrne ich zdaniteľných príjmov zo strany Finančnej správy SR pre stavebné sporiteľne na základe ich požiadavky zaslanej elektronicky, ktorá musí obsahovať údaje za takéhoto sporiteľa v rozsahu meno, priezvisko, rodné číslo a adresa trvalého pobytu. Ak nemá pridelené rodné číslo, uvedie sa dátum narodenia. Podrobnosti o poskytovaní týchto údajov a o tejto požiadavke sa upravia v dohode, ktorú uzavrie stavebná sporiteľňa s Finančným riaditeľstvom SR. Porovnanie získaných údajov o úhrne zdaniteľných príjmov s 1,3 násobkom priemernej mzdy už vykoná stavebná sporiteľňa. Zodpovednosť za správne uplatňovanie nárokov na štátnu prémiu tak zostáva na stavebnej sporiteľni ako to vyplýva z platného ustanovenia § 10b ods. 4 zákona.
    
K bodu 12
Navrhuje sa znížiť spodnú hranicu percentuálnej výšky štátnej prémie z 5 % na 2,5 % z ročného vkladu, a to z dôvodu, že súčasná minimálna percentuálna výška štátnej prémie výrazne prevyšuje priemerné trhové úrokové sadzby na vkladových produktoch v komerčných bankách. Vzhľadom na to, že sa touto zmenou vstupuje do ustanovenia, ktorým je upravená aj maximálna suma štátnej prémie a ktorá je ešte stále vyjadrená v slovenských korunách (2 000 Sk; v prepočte konverzným kurzom 66,39 eura), navrhuje sa maximálnu sumu štátnej prémie ustanoviť na 70 eur (zaokrúhlením na celé desiatky nahor v prospech stavebných sporiteľov).              

K bodu 13
Novým znením prvej vety odseku 6 v § 10 zákona sa ustanovuje osobitné limitovanie nároku na štátnu prémiu zo zmluvy o stavebnom sporení uzavretej počas kalendárneho roka, ak táto zmluva bola uzavretá až v druhej polovici tohto kalendárneho roka, a to z dôvodu, že v súčasnosti zákon umožňuje získať plnú „celoročnú“ sumu štátnej prémie za kalendárny rok aj keď bola zmluva o stavebnom sporení uzavretá až ku koncu kalendárneho roka a stavebný sporiteľ do konca kalendárneho roka vložil na účet stavebného sporenia plný efektívny vklad. To znamená, že štátna prémia sa za prvý rok sporenia bude primárne určovať percentuálnym podielom z ročného vkladu tak, ako to ustanovuje § 10 ods. 3, bude však limitová 1/2 z maximálnej sumy štátnej prémie ustanovenej v § 10 ods. 3, ak zmluva o stavebnom sporení bola uzavretá až v druhom polroku tohto prvého roka. Novým znením druhej vety v odseku 6 sa precizuje ustanovenie týkajúce sa obmedzenia nároku na štátnu prémiu za kalendárny rok, v ktorom vyplynul nárok na štátnu prémiu zo zmluvy o stavebnom sporení zrušenej počas kalendárneho roka a zároveň vznikol nárok na štátnu prémiu z novej zmluvy uzavretej počas toho istého kalendárneho roka, a to tak, aby bolo jednoznačné, že štátna prémia za tento kalendárny rok z oboch týchto zmlúv spolu nesmie presiahnuť maximálnu sumu štátnej prémie ustanovenú v § 10 ods. 3, pričom zároveň bude platiť, že pri limitovaní nároku na štátnu prémiu z novouzavretej zmluvy v tomto kalendárnom roku sa bude postupovať podľa prvej vety odseku 6. Rovnako nebudú dotknuté ustanovenia odseku 4 v tom zmysle, že ak stavebný sporiteľ uzatvorí viacero nových zmlúv v kalendárnom roku, prémiové zvýhodnenie si môže uplatniť len na jednu z nich, pričom obdobie prémiového zvýhodnenia novej zmluvy uzavretej počas kalendárneho roka sa nesmie prekrývať s obdobím prémiového zvýhodnenia zmluvy, ktorá sa počas toho istého kalendárneho roka zruší.       

K bodu 14
Nové znenie § 10a ods. 1 zákona sa týka zrušenia inštitútu tzv. priateľských sporiteľov. Úpravou tohto odseku 1, ktorý ustanovuje podmienky zániku nároku na štátnu prémiu, sa zadefinuje, že okrem nedodržania podmienok na poskytnutie štátnej prémie ustanovených zákonom alebo dohodnutých v zmluve o stavebnom sporení (doterajšie znenie § 10a ods. 1 zákona) nárok na štátnu zaniká aj v prípade, ak (i) stavebný sporiteľ zruší zmluvu o stavebnom sporení do dvoch rokov od jej uzatvorenia alebo (ii) zruší zmluvu o stavebnom sporení po dvoch rokoch od jej uzatvorenia a prostriedky získané stavebným sporením vrátane poskytnutej štátnej prémie nepoužije na stavebné účely uvedené v § 11, pričom „do dvoch rokov“ znamená vrátane posledného dňa druhého roka odo dňa uzatvorenia zmluvy a „po dvoch rokoch“ znamená od prvého dňa tretieho roka odo dňa uzatvorenia zmluvy. Touto novou právnou úpravou sa zabezpečí účelovosť štátnej podpory stavebného sporenia.
Odsek 2 v rámci nového znenia § 10a (upresnenie pôvodného odseku 3) sa vyprecizuje tak, aby bolo jednoznačné, že ak dôjde k zrušeniu zmluvy o stavebnom sporení v dôsledku smrti alebo invalidity stavebného sporiteľa, prostriedky získané stavebným sporením vrátane poskytnutej štátnej prémie sa nemusia použiť na stavebné účely. Z tohto dôvodu sa zavádza aj príslušná výnimka v odseku 1 písm. a) a b). Odsekom 3 v rámci nového znenia § 10a zákona sa ustanoví, že stavebnému sporiteľovi – fyzickej osobe nepatrí štátna prémia za kalendárny rok, v ktorom čerpá stavebný úver poskytnutý za komerčných podmienok, tzv. medziúver, ako aj za každý ďalší kalendárny rok až do úplného splatenia takéhoto úveru. Zrušenie poberania štátnej prémie počas čerpania a splácania medziúveru, ktorý je menej výhodný, by malo viesť stavebných sporiteľov k zodpovednému zadlžovaniu sa, pretože budú viac motivovaní k dlhodobému sporeniu, ktoré je podporované štátnou prémiou, pričom po nasporení požadovanej sumy majú možnosť získať aj zvýhodnený stavebný úver. V rámci nového znenia odseku 4 sa pre upresnenie jeho doterajšieho znenia vložilo za slovo „vrátiť“ slovo „poskytnutú“. 

K bodu 15
Z dôvodu potreby preverovania zdaniteľných príjmov pri plnoletých fyzických osobách – stavebných sporiteľoch sa o mesiac (30 dní) predlžuje lehota pre stavebnú sporiteľňu na uplatnenie nárokov stavebných sporiteľov na štátnu prémiu.
  
K bodu 16
Predmetná úprava sa tiež týka zrušenia inštitútu tzv. priateľských sporiteľov. Novým znením ustanovenia § 11 ods. 5 sa vypúšťa jeho prvá veta, ktorá umožňuje, že ak sú súčasťou cieľovej sumy, ktorú tvorí stavebný úver, aj vklady od stavebného sporiteľa alebo v prospech stavebného sporiteľa, úroky a štátne prémie pripísané na účet stavebného sporiteľa za obdobie šesť a viac rokov od uzatvorenia zmluvy o stavebnom sporení, tieto vklady, úroky a štátne prémie sa nemusia použiť na stavebné účely. V súvislosti s vypustením prvej vety v odseku 5 je nevyhnuté upraviť znenie doterajšej druhej vety, ktorá bude tvoriť nové znenie odseku 5.

K bodu 17
Novým § 13k ods. 1 až 7 sa ustanovujú prechodné ustanovenia k úpravám účinným od 1. januára 2019. Vzhľadom na to, že sa upravuje definícia stavebného sporenia a v tej súvislosti aj pojmovo činnosti stavebnej sporiteľne, pričom de facto sa v činnosti stavebnej sporiteľne nič nemení, prechodným ustanovením odseku 1 sa potvrdí, že bankové povolenie na vykonávanie stavebného sporenia, ktoré bolo udelené stavebnej sporiteľni podľa doterajšieho predpisu, sa považuje za bankové povolenie podľa novely zákona na poskytovanie stavebného sporenia a vykonávanie bankových činností podľa § 2 ods. 2 v znení účinnom od 1. januára 2019 tak, aby sa stavebné sporiteľne nemuseli prelicencovávať len z dôvodu zmeny použitých pojmov.
Prechodným ustanovením v odseku 2 sa upraví, že zúženie okruhu stavebných sporiteľov, ktorým sa za príslušný kalendárny rok poskytuje štátna prémia, sa prvýkrát použije pri uplatnení a poskytnutí štátnej prémie za kalendárny rok 2019.
Ustanovením odseku 3 sa upraví, že postup určovania štátnej prémie podľa § 10 ods. 3, pri ktorom sa zohľadní nová minimálna percentuálna výška štátnej prémie a nová maximálna suma štátnej prémie, sa prvýkrát použije až pri určení štátnej prémie na kalendárny rok 2020, a to z dôvodu potreby dodržania štandardného legislatívneho procesu prijímania opatrenia Ministerstva financií SR o výške štátnej prémie na príslušný kalendárny rok. Pri určovaní štátnej prémie na kalendárny rok 2019 sa totiž musí vychádzať z rozhodujúceho obdobia podľa prílohy zákona, ktoré končí 30. júna 2018, pričom opatrenie sa musí vyhlásiť v Zbierke zákonov do 30. septembra 2018, kedy ešte tento zákon nemusí byť platný. Preto sa zároveň v tomto prechodnom ustanovení navrhuje určiť percentuálnu výšku štátnej prémie a maximálnu sumu štátnej prémie na rok 2019 priamo týmto zákonom tak, aby sa tiež zohľadnila jej zmenená výška, pričom postup určenia štátnej prémie podľa § 10 ods. 3 sa pre rok 2019 nepoužije. Podľa predpokladanej výšky referenčnej sadzby, ktorá sa odvíja od priemerných výnosov štátnych dlhopisov za rozhodujúce obdobie, bude percentuálna výška štátnej prémie na rok 2019 vypočítaná na základe vzorca uvedeného v prílohe zákona vychádzať len okolo 0,5 %, preto by sa aj tak musela určiť v minimálnej výške ustanovenej zákonom.                       
Okruh poberateľov štátnej prémie, spôsob určovania štátnej prémie ani výška štátnej prémie nie sú premietnuté do zmlúv o stavebnom sporení, ale sú ustanovené len zákonom, pričom ako už bolo uvedené, percentuálna výška štátnej prémie sa na príslušný kalendárny rok určuje každoročne na základe vzorca uvedeného v prílohe zákona, preto bude možné v zmysle prechodných ustanovení odsekov 2 a 3 tieto nové právne úpravy (§ 10 ods. 1 až 3 a § 10b ods. 1 v znení účinnom od 1. januára 2019) prvýkrát použiť na poskytnutie a uplatnenie štátnej prémie za rok 2019 a na určenie štátnej prémie na rok 2020 bez toho, aby sa neprimeraným spôsobom zasiahlo do existujúcich zmluvných vzťahov. Z rovnakého dôvodu je možné priamo týmto zákonom určiť výšku štátnej prémie na rok 2019 pre všetkých stavebných sporiteľov.                        
Avšak vzhľadom na to, že zákon splnomocňuje premietnuť podmienky účelovosti stavebného sporenia do zmlúv o stavebnom sporení, prechodným ustanovením odseku 4 navrhovaná právna úprava týkajúca sa zavedenia výlučne účelového použitia prostriedkov stavebného sporenia, ak sa k nemu poskytuje štátna prémia (zrušenie inštitútu tzv. priateľských sporiteľov), nezasahuje retroaktívne už do uzatvorených zmluvných vzťahov a bude sa vzťahovať len na zmluvy o stavebnom sporení uzatvorené od účinnosti zákona. To sa bude rovnako týkať osobitného limitovania nároku na štátnu prémiu za prvý rok sporenia, pretože táto nová právna úprava sa dá použiť len na nové zmluvy, keďže ide o obmedzenie nároku na štátnu prémiu zo zmluvy uzavretej v priebehu kalendárneho roka.
Prechodným ustanovením v odseku 5 navrhovaná právna úprava týkajúca sa vylúčenia nároku na štátnu prémiu počas čerpania a splácania medziúveru tiež nezasahuje retroaktívne do existujúcich zmluvných vzťahov (zmlúv o stavebnom úvere) a bude sa vzťahovať len na stavebných sporiteľov – fyzické osoby, ktorým bude poskytnutý stavebný úver za komerčných podmienok od 1. januára 2019.       
Navrhovaným prechodným ustanovením v odseku 6 sa ukladá stavebným sporiteľniam prispôsobiť zásady stavebného sporenia ustanoveniam tohto zákona a uzavrieť zmluvu s Finančným riaditeľstvom SR podľa § 10 ods. 2 tohto zákona do polroka od jeho účinnosti. 

K Čl. II

Vzhľadom na to, že štátna prémia na stavebné sporenie sa vypláca na báze kalendárneho roka, účinnosť novely zákona sa navrhuje od 1. januára 2019.