Tabuľky zhody
právneho predpisu
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z  5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (prepracované znenie) | Návrh zákona, ktorým sa mení o dopĺňa zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore a o doplnení zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 9

Č 14
O 1

P a)

P b)

P c)

P d)

O 2

Zákaz diskriminácie
1. Nesmie dochádzať k žiadnej priamej alebo nepriamej diskriminácii z dôvodu pohlavia vo verejnom alebo súkromnom sektore vrátane orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o:
a) podmienky prístupu k zamestnaniu, samostatne zárobkovej činnosti alebo k povolaniu vrátane výberových kritérií a podmienok náboru bez ohľadu na oblasť činnosti a na všetkých úrovniach profesijnej hierarchie vrátane postupu;
b) prístup k všetkým typom a k všetkým úrovniam odborného vedenia, odbornej prípravy, pokročilej odbornej prípravy a rekvalifikácie vrátane praktických pracovných skúseností;
c) zamestnanie a pracovné podmienky vrátane prepustenia, ako aj odmien, ako je stanovené v článku 141 zmluvy;
d) členstvo a účasť v organizácii zamestnancov alebo zamestnávateľov alebo v akejkoľvek organizácii, ktorej členovia vykonávajú určité povolanie, vrátane výhod poskytovaných touto organizáciou.
2. Členské štáty môžu ustanoviť v súvislosti s prístupom k zamestnaniu vrátane odbornej prípravy k tomu vedúcej, že rozdielne zaobchádzanie, ktoré sa zakladá na charakteristike súvisiacej s pohlavím, nevytvára diskrimináciu, ak z dôvodu povahy určitých príslušných pracovných činností alebo súvislostí, v akých sa tieto činnosti vykonávajú, takáto charakteristika vytvára prirodzenú a rozhodujúcu požiadavku na povolanie za predpokladu, že cieľ je legitímny a požiadavka primeraná.

§ 20
O 1

O 2

O 3
P a)
P b)
P c)
P d)

P e)

P f)

O 4

O 5

O 6

O 7
P a)

P b)

P c)
P d)

P e)
O 8

O 9

O 10

Prijímacie konanie
(1) Prijímacie konanie sa začína podaním žiadosti uchádzača o prijatie do služobného pomeru (ďalej len „uchádzač“).
(2) Vedúci služobného úradu alebo ním poverený príslušník je povinný vykonať s uchádzačom informatívny pohovor, počas ktorého ho oboznámi so základnými právami a povinnosťami vyplývajúcimi zo služobného pomeru, najmä s podmienkami štátnej služby a s platovými a inými náležitosťami. Z informatívneho pohovoru sa vyhotovuje písomný záznam.
(3) V prijímacom konaní uchádzač predloží 
a)	písomnú žiadosť o prijatie, 
b)	vyplnený dotazník, 
c)	životopis, 
d)	osobné doklady, najmä rodný list, doklady o dosiahnutom vzdelaní, alebo osvedčené odpisy týchto osobných dokladov, 
e)	vojenskú knižku, preukaz branca alebo iný doklad preukazujúci vykonanie vojenskej služby, náhradnej služby alebo civilnej služby, ak ide o uchádzača, ktorý vykonal vojenskú službu, náhradnú službu alebo civilnú službu,
f)	potvrdenie lekára so špecializáciou v špecializačnom odbore všeobecné lekárstvo o spôsobilosti uchádzača podrobiť sa previerke fyzickej zdatnosti podľa odseku 6.
(4) Uchádzač, ktorý žiada o opätovné prijatie do služobného pomeru je povinný predložiť aj doklad o dobách podľa § 161 ods. 15 a 16; to neplatí, ak v predchádzajúcom služobnom pomere vykonával štátnu službu v tej istej zložke.
(5) Uchádzača možno požiadať o predloženie pracovného posudku alebo posudku o služobnej činnosti z posledného zamestnania alebo z predchádzajúcich zamestnaní; možno ho tiež požiadať o predloženie ďalších dokladov potrebných na overenie jeho spôsobilosti na vykonávanie štátnej služby v zbore.
(6) Na posúdenie spôsobilosti uchádzača na vykonávanie funkcie v zbore sa uchádzač musí podrobiť lekárskemu vyšetreniu, previerke fyzickej zdatnosti a psychologickému vyšetreniu. Ak uchádzač jednej z podmienok nevyhovel, prijímacie konanie s ním sa považuje za skončené. 
(7) Prijímacie konanie sa končí 
a)	vydaním rozhodnutia o prijatí do služobného pomeru, 
b)	zamietnutím žiadosti o prijatie z dôvodu, že v služobnom úrade nie je voľné miesto, ktorého sa týka žiadosť o prijatie,
c)	späťvzatím žiadosti o prijatie, 
d)	zamietnutím žiadosti o prijatie bez zdôvodnenia, alebo
e)	úmrtím uchádzača.
(8) Uchádzač, ktorý žiada o prijatie do služobného pomeru, musí byť o výsledku prijímacieho konania písomne vyrozumený do 30 dní od skončenia prijímacieho konania, najneskôr však do šiestich mesiacov odo dňa podania žiadosti o prijatie. 
(9) Služobný úrad eviduje uchádzača, ktorý splnil podmienky na prijatie do služobného pomeru a jeho výsledky lekárskeho vyšetrenia, previerky fyzickej zdatnosti a psychologického vyšetrenia po dobu jedného roka. Evidovaného uchádzača o prijatie do služobného pomeru možno vymenovať na voľné funkčné miesto s tým, že možno využiť jeho výsledky lekárskeho vyšetrenia, previerky fyzickej zdatnosti a psychologického vyšetrenia.
(10) Podrobnosti o prijímacom konaní ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.

LEGENDA:

V stĺpci (1):
Č – článok
O – odsek
V – veta
P – písmeno (číslo)

V stĺpci (3):
N – bežná transpozícia
O – transpozícia s možnosťou voľby
D – transpozícia podľa úvahy (dobrovoľná)
n.a. – transpozícia sa neuskutočňuje

V stĺpci (5):
Č – článok
§ – paragraf
O – odsek
V – veta
P – písmeno (číslo)

V stĺpci (7):
Ú – úplná zhoda
Č – čiastočná zhoda
R – rozpor (zatiaľ nedošlo k transpozícii., ale príde k nej v budúcnosti)
N – neaplikovateľné

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2003/88/ES zo 4. novembra 2003
o niektorých aspektoch organizácie pracovného času

•	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore a o doplnení zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a

1 | 2 | 3 | 5 | 6 | 7 | 8

Č 10

Článok 10
Záruky pre prácu v noci

Členské štáty môžu podmieniť prácu niektorých kategórií pracovníkov v noci určitými zárukami za podmienok ustanovených vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou, v prípade pracovníkov, u ktorých vzniká riziko ohrozenia
ich bezpečnosti alebo zdravia spojené s prácou v nočnom čase.

D

§ 92
O 1

O 2

P a)
P b)
P c)
O 3

O 4

O 5

§ 122
O 1

O 2

P a)

P b)

P c)

O 3

O 4

Služobná pohotovosť v štátnej službe príslušníkov
(1) Služobný úrad určuje príslušníkovi služobnú pohotovosť v štátnej službe v mieste vykonávania štátnej služby, ktorá bezprostredne nadväzuje na vykonávanie štátnej služby podľa § 86 ods. 2 v rámci rozvrhnutia služobného času.
 (2) Na zabezpečenie nevyhnutných úloh môže služobný úrad v odôvodnených prípadoch nariadiť príslušníkovi služobnú pohotovosť mimo rozvrhnutia služobného času
a)         v mieste vykonávania štátnej služby,
b)  v mieste pobytu alebo na inom dohodnutom mieste,
c) s možnosťou použitia mobilných prostriedkov spojenia. 
(3) Služobnú pohotovosť v štátnej službe nemožno príslušníkovi nariadiť počas dovolenky
(4) Pri nariadenej služobnej pohotovosti v mieste vykonávania štátnej služby alebo na inom určenom mieste musí byť vymedzený priestor na odpočinok.
(5) Príslušník, ktorý vykonáva služobnú činnosť spojenú s ochranou záujmov štátu, plní osobitné úlohy na zabezpečenie potrebnej pohotovosti zboru, je povinný z dôvodu svojho zaradenia do plánu uvádzania stupňov pohotovosti hlásiť svojmu nadriadenému miesto pobytu v čase mimo štátnej služby a byť pripravený dostaviť sa na určený signál v určenom čase na určené miesto na plnenie úloh. Odvolanie proti personálnemu rozkazu o zaradení do plánu vyrozumenia a zvozu alebo o vyradení z plánu vyrozumenia a zvozu nemá odkladný účinok.

Náhrada za služobnú pohotovosť a náhrada za pohotovosť
(1) Ak je príslušníkovi podľa § 92 ods. 1 určená služobná pohotovosť, patrí mu za každú hodinu tejto pohotovosti peňažná náhrada 15 % zo sumy, ktorou je príslušná časť jeho služobného platu a 30 % z tejto sumy, ak ide o deň služobného pokoja
(2) Ak je príslušníkovi podľa § 92 ods. 2 nariadená služobná pohotovosť, patrí mu za každú hodinu tejto pohotovosti peňažná náhrada
a) 50 % zo sumy, ktorou je príslušná časť jeho služobného platu, ak ide o pohotovosť vykonávanú v mieste vykonávania jeho štátnej služby, a 100 % z tejto sumy, ak ide o deň služobného pokoja, 
b) 15 % zo sumy, ktorou je príslušná časť jeho služobného platu, ak ide o pohotovosť vykonávanú v mieste jeho pobytu, alebo na inom dohodnutom mieste, a 25 % z tejto sumy, ak ide o deň služobného pokoja, 
c) 5 % zo sumy, ktorou je príslušná časť jeho služobného platu, ak ide o pohotovosť vykonávanú s možnosťou použitia mobilných prostriedkov spojenia, a 10 % z tejto sumy, ak ide o deň služobného pokoja.

(3) Náhrada za služobnú pohotovosť podľa odseku 1 nepatrí za čas, v ktorom došlo počas jej trvania k vykonaniu štátnej služby; takéto vykonávanie štátnej služby je štátnou službou nadčas.

(4) Príslušníkovi, na ktorého sa vzťahuje § 92 ods. 5, na základe rozhodnutia vedúceho služobného úradu patrí náhrada mesačne v sume 3, 5 % až 25, 4 % z platovej tarify prvého platového stupňa prvej platovej triedy. Podrobnosti o jej poskytovaní určí služobný predpis, ktorý vydá služobný úrad. Služobný úrad písomne oznámi príslušníkovi sumu peňažnej náhrady za pohotovosť zaokrúhlenú na celé desiatky korún nahor.

Ú

Smernica Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok, pracovníčok krátko po pôrode a dojčiacich pracovníčok | Návrh zákona, ktorým sa mení o dopĺňa zákon č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore a o doplnení zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 9

C 6

P 1

P 2

C 7

O 1

O 2

P a)
P b)

C 8

O 1

O 2

C 2

P a)

P b)

P c)

Článok 6
Prípady, v ktorých platí zákaz vystavenia riziku

Okrem všeobecných ustanovení týkajúcich sa ochrany pracovníkov,
najmä limitov prípustného vystavenia rizikám pri výkone práce:
1. tehotné pracovníčky v zmysle článku 2 písm. a) nemožno za
žiadnych okolností nútiť, aby vykonávali práce, pri ktorých
hodnotení sa zistilo riziko vystavenia vplyvom a látkam a pracovným
podmienkam ohrozujúcim bezpečnosť a zdravie, uvedeným v prílohe II, časť A;
2. dojčiace pracovníčky v zmysle článku 2 písm. c) nemožno za
žiadnych okolností nútiť, aby vykonávali prace, pri ktorých
hodnotení sa zistilo riziko vystavenia vplyvom a látkam a pracovným
podmienkam ohrozujúcim bezpečnosť a zdravie, uvedeným v prílohe II, časť B.

Článok 7
Nočná práca

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby pracovníčky uvedene v článku 2 neboli nútené vykonávať nočnú prácu počas tehotenstva a obdobia po pôrode, ktorého trvanie určí vnútroštátny orgán príslušný pre otázky bezpečnosti a ochrany zdravia na základe predloženia lekárskeho potvrdenia v súlade s postupmi ustanovenými členskými štátmi uvádzajúceho, že si to vyžaduje bezpečnosť alebo zdravie danej pracovníčky.
2. Opatrenia uvedene v odseku 1 musia v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo vnútroštátnou praxou stanoviť
možnosť:
a) prevedenia na dennú prácu alebo
b) poskytnutia pracovného voľna alebo predĺženia materskej
dovolenky v prípadoch, keď takéto prevedenie nie je technicky a/alebo objektívne možné alebo ho nemožno oprávnene požadovať na základe opodstatnených dôvodov.

Článok 8
Materská dovolenka

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia, ktorými zabezpečia, aby pracovníčky v zmysle článku 2 mali nárok na neprerušenú materskú dovolenku v trvaní najmenej 14 týždňov, poskytnutú pred a/alebo po pôrode v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo vnútroštátnou praxou.
2. Materská dovolenka ustanovená v odseku 1 musí zahŕňať povinnú materskú dovolenku v trvaní najmenej dvoch týždňov, poskytnutú pred a/alebo po pôrode v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo vnútroštátnou praxou.

Článok 2
Definície

Na účely tejto smernice:
a) tehotnou pracovníčkou sa rozumie tehotná pracovníčka, ktorá svojho zamestnávateľa informovala o svojom stave v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo vnútroštátnou praxou;
b) pracovníčkou krátko po pôrode sa rozumie pracovníčka, ktorá je krátko po pôrode v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov a/alebo vnútroštátnej praxe a ktorá o svojom stave informovala svojho zamestnávateľa v súlade s týmito vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou;
c) dojčiacou pracovníčkou sa rozumie pracovníčka, ktorá dojčí dieťa v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov a/alebo vnútroštátnej praxe a ktorá o svojom stave informovala svojho zamestnávateľa v súlade s týmito vnútroštátnymi právnymi predpismi a/alebo praxou.

N

N

N

N

§ 102
O 1

O 2

O 3

§ 102aa
O 1

O 2

§ 102ab
O 1

O 2

§ 102ad
O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

§ 102ae
O 1

O 2

§ 102af
O 1

O 2

O 3

O 4

§120ag

§102ai

§102aj
O 1

O 2

O 3

O s o b i t n é  p o d m i e n k y  n a  
v y k o n á v a n i e  š t á t n e j  s l u ž b y  
p r í s l u š n í č o k

(1) Príslušníčka nesmie vykonávať štátnu službu, ktorá škodí jej zdraviu a organizmu.
(2) Tehotná príslušníčka nesmie byť vymenovaná do funkcie, ani preradená alebo preložená na výkon štátnej služby, ktoré podľa lekárskeho posudku ohrozujú jej tehotnosť zo zdravotných dôvodov, ktoré spočívajú v jej osobe; to platí  primerane o matke do konca deviateho mesiaca po pôrode.
(3) Činnosti zakázané všetkým príslušníčkam, tehotným príslušníčkam, matkám do konca deviateho mesiaca po pôrode a dojčiacim príslušníčkam ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo.“.

(1) Tehotná príslušníčka a príslušníčka starajúca sa o dieťa mladšie ako tri roky nesmie vykonávať štátnu službu v noci, štátnu službu nad základný čas služby v týždni a služobnú pohotovosť. Príslušníčke, ktorá sa stará o dieťa mladšie ako 15 rokov, môže byť nariadená služobná pohotovosť len s jej písomným súhlasom.
(2) Tehotná príslušníčka a príslušníčka starajúca sa o dieťa mladšie ako jeden rok sa môže vysielať na služobné cesty mimo miesta vykonávania štátnej služby alebo jej pobytu s jej predchádzajúcim písomným súhlasom.

(1) Tehotnú príslušníčku a príslušníčku starajúcu sa o dieťa staršie ako jeden rok až do dosiahnutia veku dieťaťa osem rokov, možno vysielať na služobné cesty mimo miesta vykonávania štátnej služby alebo jej pobytu, preložiť alebo preveliť do iného miesta vykonávania štátnej služby alebo k inému služobnému úradu len s jej písomným súhlasom.
(2) Ustanovenie odseku 1 platí aj pre osamelú príslušníčku starajúcu sa o dieťa mladšie ako15 rokov.

M a t e r s k á  d o v o l e n k a  a  r o d i č o v s k á  d o v o l e n k a

(1) V súvislosti s pôrodom a starostlivosťou o narodené dieťa patrí príslušníčke materská dovolenka po dobu 28 týždňov; ak príslušníčka porodila zároveň dve alebo viac detí, alebo ak ide o osamelú príslušníčku, patrí jej rodičovská dovolenka po dobu 37 týždňov. V súvislosti so starostlivosťou o narodené dieťa patrí aj príslušníkovi od narodenia dieťaťa rodičovská dovolenka v rovnakom rozsahu, ak sa stará o narodené dieťa.
(2) Na prehĺbenie starostlivosti o dieťa sa poskytne príslušníčke, príslušníkovi alebo príslušníčke a príslušníkovi, ak o to písomne požiadajú, rodičovská dovolenka až do troch rokov veku dieťaťa. Ak ide o dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu starostlivosť osobitne náročnú, poskytne sa príslušníčke alebo príslušníkovi, ak o to písomne požiadajú, rodičovská dovolenka až do siedmich rokov veku dieťaťa. Táto dovolenka sa poskytuje v rozsahu, o ktorý príslušník alebo príslušníčka žiada, najmenej však na jeden mesiac. 
(3) Na materskú dovolenku príslušníčka nastupuje spravidla od začiatku šiesteho týždňa pred očakávaným dňom pôrodu, najskôr však od začiatku ôsmeho týždňa pred týmto dňom.
(4) Ak príslušníčka vyčerpá z materskej dovolenky pred pôrodom menej ako šesť týždňov, pretože pôrod nastal skôr, ako určil lekár, patrí jej materská dovolenka odo dňa jej nástupu až do uplynutia doby uvedenej v odseku 1. Ak však príslušníčka vyčerpá z materskej dovolenky pred pôrodom menej ako šesť týždňov z iného dôvodu, poskytne sa jej rodičovská dovolenka odo dňa pôrodu len do uplynutia 22 týždňov alebo 31 týždňov, ak ide o príslušníčku, ktorá porodila súčasne dve alebo viac detí, alebo o osamelú príslušníčku.
(5) Materská dovolenka príslušníčky v súvislosti s pôrodom musí byť najmenej 14 týždňov a nesmie sa skončiť ani prerušiť pred uplynutím 6 týždňov odo dňa pôrodu.

(1) Nárok na materskú dovolenku a rodičovskú dovolenku má aj príslušníčka alebo príslušník, ktorý prevzal na základe právoplatného rozhodnutia príslušného orgánu dieťa do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov, ktoré mu bolo zverené rozhodnutím príslušných orgánov na neskoršie osvojenie alebo do pestúnskej starostlivosti, alebo dieťa, ktorého matka zomrela.
(2) Materská dovolenka alebo rodičovská dovolenka sa poskytuje príslušníčke alebo príslušníkovi odo dňa prevzatia dieťaťa v trvaní 22 týždňov, a ak príslušníčka alebo príslušník prevzal dve alebo viac detí, alebo ak ide o osamelú príslušníčku alebo osamelého príslušníka v trvaní 31 týždňov, najdlhšie však do dňa, keď dieťa dosiahne osem mesiacov. Rodičovská dovolenka sa poskytuje až do dňa, kým dieťa dosiahne tri roky veku, a kým dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu, osobitne náročnú starostlivosť a dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu, osobitne náročnú starostlivosť dosiahne sedem rokov veku.

M a t e r s k á  d o v o l e n k a  a  r o d i č o v s k á  d o v o l e n k a
v  o s o b i t n ý c h  p r í p a d o c h

(1) Ak dieťa bolo zo zdravotných dôvodov umiestnené v zariadení zdravotníckej starostlivosti a príslušníčka alebo príslušník zatiaľ nastúpi výkon štátnej služby, preruší sa týmto nástupom materská alebo rodičovská dovolenka; u príslušníčky sa tak môže stať najskôr po uplynutí šiestich týždňov odo dňa pôrodu. Jej nevyčerpaná časť sa príslušníčke alebo príslušníkovi poskytne odo dňa, keď prevzal dieťa zo zariadenia opäť do svojej starostlivosti a prestal z tohto dôvodu vykonávať štátnu službu, nie však dlhšie ako do troch rokov veku dieťaťa, a ak ide o dlhodobo ťažko zdravotne postihnuté dieťa vyžadujúce mimoriadnu, osobitne náročnú starostlivosť, do siedmich rokov veku dieťaťa.
(2) Príslušníčke alebo príslušníkovi, ktorý sa prestal starať o narodené dieťa a ktorého dieťa bolo z tohto dôvodu umiestnené do starostlivosti nahrádzajúcej starostlivosť rodičov, ako aj príslušníčke alebo príslušníkovi, ktorého dieťa je v dočasnej starostlivosti detského domova alebo obdobného ústavu z iných ako zdravotných dôvodov, nepatrí materská dovolenka alebo rodičovská dovolenka za obdobie, počas ktorého sa o dieťa nestará.
(3) Ak sa dieťa narodilo mŕtve, patrí príslušníčke materská dovolenka po dobu 14 týždňov. 
(4) Ak dieťa zomrie v dobe, keď je príslušníčka na materskej dovolenke alebo príslušníčka a príslušník na rodičovskej dovolenke, poskytuje sa im táto dovolenka ešte počas dvoch týždňov odo dňa úmrtia dieťaťa, najdlhšie do dňa, keď by dieťa dosiahlo jeden rok veku.

Ak príslušníčka alebo príslušník požiada nadriadeného o poskytnutie dovolenky tak, aby nadväzovala bezprostredne na skončenie materskej alebo rodičovskej dovolenky, je nadriadený povinný žiadosti vyhovieť. Ak príslušníčka alebo príslušník nemôže vyčerpať dovolenku pre čerpanie materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky ani do konca budúceho kalendárneho roka, poskytne nadriadený nevyčerpanú dovolenku po skončení materskej dovolenky alebo rodičovskej dovolenky. 

Ustanovenia § 102aa až 102ac sa vzťahujú aj na osamelých príslušníkov trvale sa starajúcich aspoň o jedno dieťa.

(1) Za tehotnú príslušníčku sa na účely tohto zákona považuje príslušníčka, ktorá vedúcemu služobného úradu predložila o tehotenstve lekárske potvrdenie.
(2) Za dojčiacu príslušníčku sa na účely tohto zákona považuje príslušníčka, ktorá vedúceho služobného úradu písomne informovala o tejto skutočnosti.
(3) Osamelými sa rozumejú slobodné, ovdovené alebo rozvedené príslušníčky, slobodní, ovdovení alebo rozvedení príslušníci, alebo príslušníčky a príslušníci osamelí z iných vážnych dôvodov

Ú

Ú

Ú

Ú

LEGENDA:

V stĺpci (1):
Č – článok
O – odsek
V – veta
P – písmeno (číslo)

V stĺpci (3):
N – bežná transpozícia
O – transpozícia s možnosťou voľby
D – transpozícia podľa úvahy (dobrovoľná)
n.a. – transpozícia sa neuskutočňuje

V stĺpci (5):
Č – článok
§ – paragraf
O – odsek
V – veta
P – písmeno (číslo)

V stĺpci (7):
Ú – úplná zhoda
Č – čiastočná zhoda
R – rozpor (zatiaľ nedošlo k transpozícii., ale príde k nej v budúcnosti)
N – neaplikovateľné