Informácia o plnení uznesenia vlády č. 131/2001
 ku Koncepcii starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky
 a o činnosti medzirezortnej expertnej komisie za rok 2004

I.1. Plnenie uznesenia vlády č. 131/2001 ku Koncepcii starostlivosti o štátny jazyk   
      Slovenskej republiky za rok 2004

Materiál nadväzuje na informáciu z roku 2003.
Ministerstvo kultúry ako ústredný orgán štátnej správy pre oblasť štátneho jazyka  predložilo na rokovanie vlády Slovenskej republiky návrh Koncepcie starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky (ďalej len “koncepcia”), v ktorom vytýčilo hlavné ciele a zásady štátnej jazykovej politiky. Vláda Slovenskej republiky prijala ku koncepcii uznesenie č. 131 zo 14. februára 2001 (ďalej len “uznesenie”).
Hlavnú zodpovednosť za realizáciu koncepcie, ako aj za činnosť medzirezortnej expertnej komisie zriadenej na rozpracovanie koncepcie (ďalej len “komisia”) nesie ministerstvo kultúry, keďže bod C.4. uznesenia ukladá ministrovi kultúry v spolupráci s predsedom Slovenskej akadémie vied každoročne do 31. decembra predkladať na rokovanie vlády informáciu o plnení uznesenia vlády ku koncepcii a o činnosti komisie. Informáciu ministra  kultúry o splnení  bodov B.3., C.3., C.4. uznesenia za rok 2003 vláda SR zobrala na vedomie 10. decembra 2003. 
V roku 2004 sa mali plniť body B.3., C.3. a C.4. uznesenia. V bode B.3. sa príslušným vedúcim   predstaviteľom  ukladá  každoročne  do 30. septembra  predkladať písomnú správu o realizácii rozpracovania koncepcie. Úlohu splnili: Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo obrany SR,  Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácii SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Úrad geodézie, kartografie a katastra SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR.
V bode C.3. uznesenia sa ministrovi kultúry uložila úloha na základe písomných správ jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy vyhodnocovať každoročne do 31. októbra plnenie opatrení vyplývajúcich zo záverov komisie. Ministerstvo kultúry vyhodnotilo zaslané písomné správy a vyhodnotenie poslalo členom komisie. Bod C.3. uznesenia sa za rok 2004 splnil. 
Bod C.4. uznesenia sa týmto predloženým materiálom splnil.

I.2. Informácia o Slovenskom národnom korpuse

Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 137/2002 bol schválený projekt vybudovania Národného korpusu slovenského jazyka a projekt elektronizácie jazykovedného výskumu v rokoch 2002 – 2006.
Slovenský národný korpus (ďalej len “SNK”), ktorý vznikol v r. 2002 ako špecializované pracovisko Jazykovedného ústavu Ľ. Štúra Slovenskej akadémie vied v Bratislave s cieľom budovať a spravovať automatizovanú textovú databázu slovenského jazyka v čo najširšom rozsahu, pokračoval v roku 2004 v rozpracúvaní jednotlivých úloh podľa plánu.
Rozširovala sa elektronická databáza textov prístupná širokému okruhu používateľov na internete, a to do veľkosti 182 miliónov textových jednotiek (tokenov). Prepracovala a implementovala sa segmentácia prvkov v korpuse (všetky slová majú k dispozícii informáciu o svojom základnom tvare a dajú sa podľa neho vyhľadávať). Pripravil a testuje sa vlastný informačný systém slúžiaci na získavanie údajov z korpusu (korpusový manažér). Prepracovala sa štýlovo-žánrová anotácia tak, aby obsahovala podrobnejšie a presnejšie údaje nielen o štýloch a žánroch, ale aj o doménach (oblastiach), v ktorých sa dané texty obsahovo napĺňajú. Prepracovala sa morfologická anotácia na základe prvých výsledkov ručnej anotácie a prepracoval sa anotačný nástroj na morfologickú anotáciu. Morfologicky ručne anotovaných je 70 tisíc textových jednotiek.
Začala sa spolupráca s Ministerstvom spravodlivosti SR, oddelenie JASPI poskytlo právne texty, z ktorých je v osobitnej terminologickej databáze spracovaných asi 500 tisíc textových jednotiek.
Vyvinuli sa konverzné nástroje na formáty T602, MS Word a RTF, do korpusu od začiatku jeho budovania prispelo 165 poskytovateľov textov.
Na základe zmlúv o nekomerčnom používaní korpusu je evidovaných 150 používateľov zo Slovenska i zo zahraničia. Bežní používatelia na jednoduchý prístup sa neevidujú, je ich  podstatne viac.
SNK sa buduje ako všeobecný jednojazyčný korpus. Je určený predovšetkým na potreby lexikografov (tvorba slovníkov) a na potreby gramatického a štylistického výskumu (gramatické príručky, pravopisné pravidlá). Predpokladá sa, že nájde svoje využitie aj v školách (tvorba pravopisných, gramatických a štylistických cvičení; výučba slovenského jazyka pre cudzincov). Perspektívne špecifické podkorpusy historických a nárečových textov budú predstavovať záchranu a dlhodobé, všeobecne prístupné uchovanie dôležitej časti nášho kultúrneho dedičstva. Všetky spôsoby využitia predpokladajú dostupnosť korpusu a lingvistických dát v ňom obsiahnutých v elektronickej podobe na internete alebo elektronických pamäťových nosičoch. 

II. Činnosť medzirezortnej expertnej komisie na rozpracovanie 
     Koncepcie starostlivosti o štátny jazyk Slovenskej republiky za rok 2004

II.1. Zriadenie a zloženie komisie

Zriadenie komisie sa schválilo bodom A.2. uznesenia. Činnosť a poslanie komisie upravuje štatút č. MK 901/2001-1 a rokovací poriadok č. MK 1287/2001-1. Komisia pracuje pri ministerstve kultúry a za svoju činnosť zodpovedá ministrovi kultúry. Poslaním komisie je špecifikovať konkrétne opatrenia, do ktorých by  sa  mali  postupne  premietnuť  ciele a úlohy  vytýčené v koncepcii. 
V predchádzajúcich informáciách sa konštatovalo, že častá obmena členov komisie nepriaznivo vplýva na činnosť komisie a na napĺňanie cieľov koncepcie. Od zasadnutia komisie v októbri 2003 sa vymenili ďalší členovia. Nových členov má v komisii ministerstvo zahraničných vecí, ministerstvo spravodlivosti, ministerstvo zdravotníctva. Ministerstvo kultúry malo nového zástupcu od januára 2004. Zástupca ministerstva kultúry je zároveň aj predsedom komisie. V súčasnosti komisia znovu nemá predsedu. V súvislosti s organizačnou zmenou na ministerstve kultúry v októbri 2004 dotyčný zamestnanec bol poverený inými pracovnými úlohami. V rámci tejto zmeny sa odbor umenia a štátneho jazyka zrušil a utvoril sa odbor literatúry a štátneho jazyka. 

II.2. Zasadnutia komisie v roku 2004

Komisia zasadala 23. septembra 2004 na ministerstve kultúry. Na zasadnutí sa zúčastnilo 17 členov: zástupca Ministerstva zahraničných vecí SR, Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva financií SR, Ministerstva obrany SR, Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Ministerstva zdravotníctva SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva kultúry SR, Ministerstva školstva SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva životného prostredia SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácii SR, Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, Úradu geodézie, kartografie a katastra SR, Úradu pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR a Jazykovedného ústavu Ľ. Štúra SAV.
Členovia komisie boli na zasadnutí informovaní o hlavných aktivitách ministerstva kultúry a o niektorých aktuálnostiach týkajúcich sa jazykovej problematiky.
			Ministerstvo kultúry pripravilo návrh novely zákona č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku SR v znení neskorších predpisov. Návrh zákona vychádzal z požiadavky Európskej komisie, ktorá označila  v § 8  odseky 1, 3 a 6 za nezlučiteľné s čl. 28 až 30 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v platnom znení a ktoré aj relevantná judikatúra Európskeho súdneho dvora považuje za prekážku voľného pohybu tovaru. Zároveň sa návrhom zákona zohľadnili závery konzultácií s expertmi Európskej komisie a ich odporúčania vo vzťahu k § 5, úpravou ktorého sa má docieliť väčšia flexibilita v používaní jazykov pri poskytovaní mediálnych služieb alebo produktov v oblasti kultúry, osobitne pri poskytovaní programových služieb vo vysielaní. Ministerstvo kultúry predložilo návrh novely zákona na Legislatívnu radu vlády SR, ktorá ho prerokovala 20. apríla 2004. Vláda SR zákon schválila 5. mája 2004 uznesením č. 428/2004. Národná rada SR na zasadnutí 29. júna 2004 ho neschválila do druhého čítania. Uznesením        č. 1086 rozhodla, že nebude pokračovať v rokovaní o návrhu zákona. Ministerstvo kultúry pripraví nový návrh novely zákona a predloží ho na rokovanie vlády (po uplynutí  šesťmesačnej lehoty ako vyplýva z rokovacieho poriadku Národnej rady SR).
Minister kultúry R. Chmel a predseda Slovenskej akadémie vied Š. Luby 3. februára 2004 podpísali Program spolupráce medzi Ministerstvom kultúry SR a Slovenskou akadémiou vied na rok 2004. Program vyplýva z Dohody o spolupráci medzi MK SR a SAV z 23. marca 1999 a nadväzuje na Programové vyhlásenie vlády SR v oblasti kultúry zo 4. novembra 2002. Program okrem iného zahŕňa spoluprácu v oblasti štátneho jazyka (spolupráca na programe elektronizácie jazykovedného výskumu, podieľanie sa na publikovaní jazykovedných diel, podpora vydávania časopisu Kultúra slova, usporadúvanie jazykovedných konferencií, ako aj spolupráca pri riešení medzinárodného projektu Jazyková legislatíva v európskych krajinách). 
Ústredná jazyková rada, poradný orgán ministra kultúry v oblasti štátneho jazyka, na svojom zasadnutí 15. júna 2004 informovala o rozhodnutí ortoepickej komisie JÚĽŠ SAV k novým Pravidlám slovenskej výslovnosti prof. Á. Kráľa ako kodifikačnej príručky. Komisia neodporučila vydať tieto pravidlá ako ortoepickú kodifikačnú príručku (predložený materiál obsahoval určité nedostatky, ktoré nezodpovedajú požiadavkám na takúto príručku), preto ani Ústredná jazyková rada neodporučila ministerstvu vyhlásiť ich za záväznú kodifikačnú príručku. 
Na internetovej stránke ministerstva kultúry sa pravidelne pripravuje jazykové okienko, kde sa vysvetľujú aktuálne jazykové problémy. Všetky doteraz uverejnené jazykové poznámky možno nájsť v archíve jazykového okienka.			
Ministerstvo kultúry sa koordinačne a finančne podieľalo na zabezpečení 12. ročníka celoslovenskej súťaže žiackych prác na tému Prečo mám rád slovenčinu, prečo mám rád Slovensko. Slávnostné vyhlásenie výsledkov súťaže bolo 23. júna 2004 v Nových Zámkoch. Ministerstvo kultúry pripravilo aj zborník ocenených prác. Informácie o súťaži, ako aj zborník sú uverejnené na internetovej stránke ministerstva. Prostredníctvom tejto súťaže sa formuje vzťah detí a mládeže k jazyku ako súčasti národnej kultúry a kultúrneho dedičstva.
	Na zasadnutí komisie sa pozornosť venovala aj práci terminologických komisií pri ústredných orgánoch štátnej správy. Terminologické komisie by mali sledovať, zjednocovať a ustaľovať odbornú terminológiu,  mali by sa orientovať na prípravu reedícií terminologických slovníkov, na vypracovanie nových slovníkov z odborov, ktoré zatiaľ terminologické slovníky nemajú, a na riešenie aktuálnych úloh. Niektoré komisie zasadajú pravidelne alebo podľa potreby (Úrad geodézie kartografie a katastra SR, Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR, ministerstvo vnútra, ministerstvo školstva, ministerstvo životného prostredia) alebo nezasadajú vôbec. Problémom je zloženie terminologických komisií, lebo na ústredných orgánoch štátnej správy je veľký pohyb zamestnancov. Pritom sa konštatovalo, že v niektorých materiáloch (napr. materiály Európskej únie preložené do slovenského jazyka) sa objavujú termíny prevzaté z angličtiny alebo termíny nesprávne utvorené, hoci slovenčina má v príslušnom odbore ustálenú terminológiu. Aj norma Medzinárodnej organizácie pre normalizáciu (ISO), ktorá obsahuje princípy a metódy pri tvorbe a ustaľovaní termínov, zdôrazňuje uprednostňovanie termínov v národnom jazyku, čiže využívanie vlastných jazykových zdrojov.

ll.3. Vyhodnotenie rozpracovania koncepcie 

Písomné správy príslušných rezortov obsahovali plnenie uznesení a úloh za obdobie od     1. októbra 2003 do 30. septembra 2004. Z predložených správ vyplýva, že rezorty nadväzovali na činnosti realizované v predchádzajúcom období. Koncepciu rozpracovanú na svoje podmienky a odporúčania medzirezortnej expertnej komisie priebežne plnili. Ide najmä o úlohy v oblasti zvyšovania jazykovej kultúry. Problematike štátneho jazyka sa venuje primeraná pozornosť. Napriek tomu sa nemožno uspokojiť s úrovňou jazykovej kultúry vo verejnom živote.
Vyhodnotenie písomných správ a plnenia opatrení vyplývajúcich zo záverov medzirezortnej expertnej komisie sa zaslalo všetkým členom komisie. 	
Členovia komisie budú pokračovať v napĺňaní koncepcie v pôsobnosti príslušného rezortu aj v nasledujúcom období.  
  
III. Záver

Slovenská republika sa v máji 2004 stala členom Európskej únie a slovenský jazyk sa stal jej ďalším rokovacím jazykom. S tým súvisia aj mnohé problémy v jazykovej oblasti: príprava kvalitných prekladateľov a tlmočníkov, otázka výučby cudzích jazykov, ale najmä problematika odbornej terminológie. Pri integračnom procese Európy sa tvoria aj rozličné pojmy (najmä právnické) a problémom je zvládnuť obrovské množstvo nových termínov v silnom tlaku angličtiny, ktorá sa stáva dominantným jazykom v komunikácii rozšírenej únie. Je dôležité  utvárať,  ustaľovať  a  osvojovať si správne slovenské termíny z rozličných odborov. Národné spoločenstvá si uvedomujú povinnosť chrániť si jazyk, starať sa o jeho rozvoj a využívať vlastné jazykové zdroje pre jeho vývin, s čím súvisí aj budovanie terminológie. Neznamená to, že sa nemá brať do úvahy medzinárodný rozmer slovenskej terminológie jednotlivých odborov a jej ďalšieho budovania. V súvislosti s tvorbou a ustaľovaním odbornej terminológie sa ukazuje aktuálna potreba vybudovať terminologické databázy za jednotlivé oblasti v elektronickej podobe a sprístupniť ich na internete. Treba podporovať vydávanie terminologických slovníkov a jazykových príručiek.
Práve po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie treba všemožne podporovať zachovávanie našej kultúrnej identity a kultúrnych tradícií a zveľaďovanie nášho kultúrneho dedičstva vrátane starostlivosti o slovenský jazyk ako jedinečný fenomén v európskom duchu kultúrnej a jazykovej rozmanitosti.
Ministerstvo kultúry pripraví nový návrh novely zákona NR SR č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku SR v znení neskorších predpisov a predloží ho na rokovanie vlády.