SWOT analýza sietí RRA a RPIC/BIC

Analýza je zameraná na stručnú genézu vzniku oboch sietí, právnu formu ich subjektov, ich počet a rozmiestnenie, vzájomné vzťahy a väzby na rezort. Ďalej na personálne vybavenie, druhy vykonávanej činnosti, systém financovania týchto činností a samotných inštitúcií.

1.	Integrovaná sieť regionálnych rozvojových agentúr

Integrovaná sieť regionálnych rozvojových agentúr na území Slovenskej republiky bola vytvorená na základe úlohy B.2. uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 738/2000 zo dňa 20. septembra 2000.

Počet a lokalizácia jednotlivých subjektov integrovanej siete regionálnych rozvojových agentúr zodpovedá vyššie uvedenému, vládou schválenému návrhu. Integrovaná sieť regionálnych rozvojových agentúr je funkčná a pozostáva z 18-tich regionálnych rozvojových agentúr. Z uvedených regionálnych rozvojových agentúr zaradených do integrovanej siete pôsobí 11 regionálnych rozvojových agentúr v prioritnom regióne a 7 regionálnych rozvojových agentúr v neprioritnom regióne. Právnou formou všetkých regionálnych rozvojových agentúr v integrovanej sieti je záujmové združenie právnických osôb založené podľa Občianskeho zákonníka.

Právny vzťah medzi Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (MVRR SR) a regionálnymi rozvojovými agentúrami je založený na zmluvnom základe na obdobie jedného roka. Súčasťou zmluvy o podpore činnosti regionálnych rozvojových agentúr je ich ročný plán činnosti, ktorý je v súlade s Národným plánom regionálneho rozvoja SR, najmä s príslušným regionálnym operačným programom a obsahuje činnosť zameranú na podporu regionálneho rozvoja vo forme projektov a programov. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR priebežne kontroluje plnenie plánu činnosti podporovaných regionálnych rozvojových agentúr.

Hlavnou činnosťou regionálnych rozvojových agentúr združených v integrovanej sieti je projektová činnosť. MVRR SR vyžaduje, aby regionálne rozvojové agentúry boli schopné vlastnými silami alebo v spolupráci s externými odborníkmi vypracovať kvalitné projekty na získanie zahraničných i domácich finančných zdrojov pre svoj región, či už z predvstupových programov EÚ (PHARE, ISPA, SAPARD) alebo z grantov rôznych nadácií a ústredných orgánov štátnej správy.

Od regionálnych rozvojových agentúr sa vyžaduje ich aktívna účasť na vypracúvaní rozličných analýz rozvojového potenciálu územia, ako aj ich zapojenie sa do prípravy a rozpracovania Regionálneho operačného programu Slovenskej republiky.

Regionálne rozvojové agentúry sú schopné vypracovať aj podnikateľské zámery v rámci podpory podnikania v regióne a poskytnúť poradenstvo začínajúcim podnikateľom. Túto činnosť od regionálnych rozvojových agentúr MVRR SR nepožaduje, nakoľko sa na túto oblasť v regiónoch špecializujú regionálne centrá pre podnikateľov riadené Národnou agentúrou pre rozvoj malého a stredného podnikania (13 RPIC a 5 BIC), ktoré v niektorých mestách úspešne spolupracujú s regionálnymi rozvojovými agentúrami. Napriek uvedenému považujú niektoré regionálne rozvojové agentúry túto činnosť za výhodnejší a rýchlejší zdroj príjmov pre svoju agentúru oproti ostatným činnostiam. Tvorbe podnikateľských zámerov v regióne sa venujú najmä tie regionálne rozvojové agentúry, v sídle ktorých sa nenachádzajú regionálne poradenské centrá pre podnikateľov.

Financovanie činnosti regionálnych rozvojových agentúr združených v integrovanej sieti pozostáva z vlastných zdrojov regionálnych rozvojových agentúr a z dotácie Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR.

Vlastné zdroje regionálnych rozvojových agentúr pochádzajúcich z členských príspevkov združených právnických osôb, z príjmov za poradenskú činnosť agentúr, z príjmov za vypracovanie podnikateľských zámerov a z príjmov za vypracovanie, sprostredkovanie alebo koordináciu realizácie rozvojových projektov. Projekty financované z predvstupových fondov EÚ sa vyznačujú viacročným obdobím od podania projektu cez jeho schválenie až po jeho realizáciu, čo spôsobuje u novovzniknutých agentúr momentálny nedostatok vlastných zdrojov. Dlhšie existujúce regionálne rozvojové agentúry majú najväčší podiel vlastných zdrojov z projektov vypracovaných v predchádzajúcich rokoch.

Dotácie Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR tvoria ďalší zdroj financovania regionálnych rozvojových agentúr integrovanej siete, ktorým ministerstvo podporuje činnosť regionálnych rozvojových agentúr v regiónoch.

Po ukončení reformy verejnej správy na Slovensku sa budú na financovaní činnosti regionálnych rozvojových agentúr podieľať aj vyššie územné celky a podiel ministerstva na ich financovaní sa bude postupne znižovať. Presnejšie vymedzenie podielu štátnej správy a samosprávy na financovaní činnosti regionálnych rozvojových agentúr, jeho spôsobu, ako aj časových relácií bude možné až po rokovaní ministerstva s predstaviteľmi vyšších územných celkov na princípe partnerstva.

          V roku 2000 bol schválený uznesením vlády Slovenskej republiky č. 738/2000 materiál „Vytvorenie integrovanej siete regionálnych rozvojových agentúr“, ktorý predložil na rokovanie vlády podpredseda vlády p. Csáky a minister výstavby a regionálneho rozvoja. Uvedený materiál obsahoval zásady pre zriadenie, lokalizáciu a poskytnutie štátneho príspevku na činnosť RRA. Ide o 6 zásad, ktoré napĺňajú zámery regionálnej politiky SR a vytvárajú podmienky pre racionálne využitie prostriedkov ŠR na prevádzku siete.

Úlohy, ktoré definovalo MVRR SR pre integrovanú sieť RRA majú všeobecný a špecifický charakter. Medzi všeobecné patria nasledovné úlohy:
•	zameranie činnosti na rozvoj regiónu v pôsobnosti agentúry v súlade s príslušným regionálnym operačným programom tak, aby výsledkom tejto činnosti bolo zlepšenie kvality života obyvateľov regiónu,
•	vypracovanie alebo realizovanie rozvojových projektov pre región (minimálne jeden veľký projekt alebo dva projekty menšieho rozsahu),
•	získanie domácich alebo zahraničných grantov (minimálne jeden grant),
•	poskytovanie poradenstva z oblasti predvstupových a štrukturálnych fondov EÚ, najmä o predvstupovom fonde PHARE - ekonomická a sociálna súdržnosť a PHARE - cezhraničná spolupráca,
•	poskytovanie informácií o strategických a koncepčných materiáloch MVRR SR v oblasti regionálnej politiky (NPRR, zákon o podpore regionálneho rozvoja a pod.),
•	poskytovanie metodickej a organizačnej pomoci v oblasti regionálneho rozvoja miestnym samosprávam a novovytvoreným VÚC,
•	zorganizovanie v spolupráci s vhodným partnerom v regióne vzdelávacích podujatí v oblasti regionálneho rozvoja, spojené s prezentáciou regionálnych projektov a iniciatív (minimálne raz za rok),
•	vytváranie regionálnych informačných databáz (minimálne jednu databázu).

Medzi špecifické úlohy patrí vypracovanie záväzného počtu projektov  na financovanie z programov z PHARE/ECOSOC alebo PHARE/CBC.

Regionálne rozvojové agentúry zabezpečujú v neposlednom rade transfer informácií smerom z centra do regiónov v oblasti regionálneho rozvoja a naopak. Požiadavky, potreby a názory  z regiónov sa prostredníctvom integrovanej siete RRA dostávajú na ministerstvo, ktoré týmto získa spätnú väzbu o účinnosti vykonaných opatrení. Širšie poňatie transferu informácií prostredníctvom agentúr zahŕňa aj poradenskú, školiacu a vzdelávaciu činnosť integrovanej siete RRA. Spolupráca medzi jednotlivými RRA zaradenými do integrovanej siete je zastrešená odborom manažmentu regionálneho rozvoja MVRR SR.

Počet interných pracovníkov v roku 2001 činil 45, externých 90. Rozmiestnenie RRA je v prílohe č. 1. Projektová činnosť bola zameraná v roku 2001 prevažne do oblasti marketingu, informačných služieb, vzdelávacej činnosti, cezhraničnej spolupráce, regionálnych rozvojových štúdií a pod. Ide o prvky regionálneho rozvoja. Samotnému  vypracovaniu podnikateľských projektov sa vo väčšom rozsahu (5 - 14 projektov) venovali len RRA Humenné, Kráľovský Chlmec, Komárno a Svidník, čo sa nedá nepovažovať za závažnú duplicitu s RPIC/BIC, pretože sa v týchto mestách nenachádzajú RPIC/BIC (okrem Komárna). Podiel príjmov zo ŠR k celkovým príjmom za rok 2001 je uvedený v prílohe č. 2. Priemer na agentúru činí 65,35 %, pohybuje sa v rozmedzí od 11 do 100 %. Kvalita a štruktúra poskytovaných produktov sa líši, závisí od profesnej skladby interných a externých pracovníkov a od potrieb regiónu. Zadávateľmi objednávok na produkty RRA sú väčšinou orgány štátnej správy a samosprávy. Podnikateľská sféra je zastúpená  v menšom rozsahu. Z uvedeného preto vyplýva potreba dotácií zo štátneho rozpočtu, ktorú bude potrebné v budúcnosti postupne znižovať.

SWOT analýza IS RRA

Silné stránky
-	znalosť soc.-ekonom. situácie v regióne
-	znalosť rozvojového potenciálu a       voľných nezainvestovaných plôch znalosť trhu práce a infraštruktúry 
v regióne
-	znalosť regionálnych databáz,      rozvojových projektov a územných      plánov
-	schopnosť prezentovať región zahraničným investorom
-	čiastočná znalosť programov pre MSP
	Slabé stránky
-	značná existenčná závislosť od zadávateľov (štátna správa a samospráva)
-	nízke personálne obsadenie RRA sa prejavuje pasivitou a vysokými nárokmi na fin. prostriedky zo ŠR na ich prevádzku
-	chýba posúdenie schopnosti pracovníkov RRA na výkon činnosti, ktoré má RRA vykonávať - akreditácia
	
Riziká
-	nedostatok finančných zdrojov na strane zadávateľov (štátna správa a samospráva) môže spomaliť proces postupného znižovania nárokov RRA na zdroje zo ŠR
-	chýbajúci akreditačný a vzdelávací systém pracovníkov RRA môže zúžiť schopnosť RRA pripravovať projekty na čerpanie predvstupových fondov EÚ	Možnosti
-	zvýšiť kvalitatívnu úroveň RRA na základe vzdelávania a akreditácie pracovníkov, posúdenia schopnosti vykonávať príslušnú činnosť RRA
-	získať viac externých pracovníkov
-	viazať čiastočne nároky na ŠR na výkony RRA
-	zapojiť RRA do procesu implementácie programov predvstupovej pomoci EÚ a v budúcnosti štrukturálnych fondov EÚ v nadväznosti na priority definované v Národnom rozvojovom pláne	

2.	Sieť regionálnych poradenských a informačných centier 
a podnikateľských inovačných centier

Prvé inštitúcie siete RPIC/BIC vznikli v roku 1992. Z toho 3 pilotné RPIC v Nitre, Martine, Poprade a BIC Bratislava. Postupne sa sieť rozrastala na súčasný počet: 13 RPIC a 5 BIC. Právna forma RPIC má charakter združenia právnických osôb a právna forma BIC je väčšinou spoločnosť s ručením obmedzeným. Činnosť siete RPIC/BIC koordinuje Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania (NARMSP).

Budovanie siete RPIC/BIC sa realizovalo z prostriedkov PHARE. Do roku 1994 boli v rámci kontraktu obsahujúcom i finančný plán na príslušné obdobie centrám uhradené nákladové faktúry. Od roku 1995 sú centrá financované výlučne na základe výkonov za poradenské služby a školenia poskytnuté podnikateľom alebo vybraným skupinám záujemcov o podnikanie. Prevádzkové náklady si tiež uhrádzajú z vlastných zdrojov, t. j. z príjmov za poradenské a vzdelávacie služby, príp. z príjmov za zrealizované projekty. Vzťah medzi Ministerstvom hospodárstva SR (MH SR) a RPIC/BIC sa realizuje prostredníctvom NARMSP. Zmluvné vzťahy medzi MH SR a NARMSP rieši  "Zmluva o spolupráci medzi MH SR a NARMSP", ktorej súčasťou sú "Záväzné podmienky poskytovania finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu". Zmluvy sa uzatvárajú na príslušný rok. Obdobne každoročne sa uzatvárajú zmluvy o spolupráci, realizácii jednotlivých programov, tiež zmluva o poskytovaní poradenských služieb medzi NARMSP a RPIC/BIC. 

RPIC/BIC v rámci svojich činností sa sústreďujú na poskytovanie poradenstva podporovaného 50 % zo ŠR a komerčnému poradenstvu, ktoré hradí výlučne podnikateľ. Ďalej sa venujú školeniam a vzdelávaniu, tvorbe podnikateľských zámerov a realizácii mikropôžičkového programu. Sadzby za poradenstvo podporované zo ŠR sú pevné, 500 Sk/hod. Podnikateľ hradí len 50 % nákladov a má možnosť využiť tieto služby v rozsahu 40 hodín ročne počas dvoch rokov. Počet interných pracovníkov RPIC/BIC v roku 2001 činil 67 a externých 133.

Podiel príjmov RPIC/BIC zo ŠR a verejných financií sa v roku 2001 pohyboval od 8 do 80 %, v priemere činil 48,34 %. Naviac, tieto dotácie viazali v priemere 15 % prostriedkov od klientov, čo spolu predstavuje 63,34 %. Prevažná časť prostriedkov z verejných financií smerovala do RPIC/BIC  prostredníctvom Združenia CEPAC Slovensko a NÚP. Ďalej to boli  príjmy za projekty a komerčné služby. Bližšie tabuľka v prílohe č. 2. Rozmiestnenie RPIC/BIC názorne dokumentuje príloha č. 1.

Okrem aktivít na podporu malého a stredného podnikania smerovali aktivity RPIC/BIC čiastočne do oblasti regionálneho rozvoja, najmä v prípade RPIC Poprad a BIC Spišská Nová Ves. Konkrétne aktivity jednotlivých RPIC/BIC za rok 2001 sú súčasťou prílohy č.3. Obdobnú informáciu o činnosti RRA vzala vláda SR na vedomie na svojom 194. zasadnutí dňa 19. 12. 2001.

Spolupráca medzi RPIC/BIC sa realizuje prostredníctvom NARMSP a Asociácie RPIC. V záujme posilnenia infraštruktúry na podporu malého a stredného podnikania sa v rámci projektu PHARE pripravuje vytvorenie 9-tich Centier prvého kontaktu a dvoch technologických inkubátorov v prioritnom regióne Slovensko -Východ, t. j. košický a prešovský kraj a vo vybraných okresoch Banskobystrického kraja. Uvedený krok v podstatnej miere zlepší priestorové rozmiestnenie inštitúcií na podporu malého a stredného podnikania.

SWOT analýza RPIC/BIC

Silné stránky
-	znalosť programov pre MSP
-	schopnosť vypracovať a posúdiť podnikateľský zámer
-	znalosť legislatívy z oblasti podnikania
-	široký záber poradenstva:
základné poradenstvo, účtovníctvo, dane, právo, marketing, personálne poradenstvo, systém kvality a pod.
-	značné množstvo externých poradcov je k dispozícii, čo umožňuje efektívnejšie využitie prostriedkov
-	znalosť podnikateľskej štruktúry v danom regióne
Riziká
-	absencia konkurencie môže vyvolať pasívny prístup niektorých centier
	Slabé stránky
-	pomerne značná závislosť časti RPIC na zdrojoch zo ŠR a verejných financií
-	značná závislosť od veľkého počtu externých poradcov
-	nerovnomerné pokrytie územia SR sieťou (Trnavský, Žilinský kraj)
-	profil poradenských služieb nepokrýva problémy najmä stredných firiem

Možnosti
-	s pripravovanou sieťou Centier prvého kontaktu je možné zlepšiť dostupnosť služieb pre MSP, hlavne v prioritných regiónoch, kde je vysoká miera nezamestnanosti
-	sieť RRA môže byť vhodnou konkurenciou RPIC/BIC
-	zriadiť RPIC v Trnavskom a Žilinskom kraji
-	zapojiť sieť RPIC/BIC do procesu implementácie programov pred-vstupovej pomoci EÚ a v budúcnosti na priority definované v Národnom rozvojovom pláne a v Jednotnom programovom dokumente (SPD cieľ 2)	

Záver

Rámcová SWOT analýza sa sústredila na rozmiestnenie a počty prvkov jednotlivých sietí (biele miesta a duplicity), schopnosť poskytovať primerané služby malým a stredným podnikateľom a verejnej správe a na náročnosť sietí na finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu. Hodnotil sa rok 2001, pretože boli k tomuto roku k dispozícii prehľady uvedených sietí.

Zameranie sietí je odlišné. Integrovaná sieť regionálnych rozvojových agentúr plní rozsiahlejšie ciele, ktorých segmentom je aj rozvoj a podpora MSP. Vzhľadom na rozsah odborného záberu RRA sa javí potreba posúdiť schopnosť pracovníkov realizovať potreby súvisiace so zabezpečovaním projektov na využitie predvstupových zdrojov z EÚ ako aj zabezpečenie ich odborného vzdelávania. Ako  neekonomické sa javí nedostatočné využívanie externých pracovníkov, ktorých možno efektívnejšie využiť pri aktivitách RRA. Kmeňoví zamestnanci sú nákladnejší, v RRA bez výrazného zastúpenia externých spolupracovníkov je horší pomer náklady - výkon.

Duplicity s aktivitami RPIC/BIC sa nevyskytli, nakoľko vypracovanie väčšieho rozsahu podnikateľských zámerov RRA pre MSP sa uskutočnilo v mestách, v ktorých neexistuje sieť RPIC/BIC.

Určitým znevýhodnením RRA je skutočnosť, že najvýznamnejším objednávateľom výstupov RRA je štátna správa a samospráva s napätými vlastnými rozpočtami. Z toho dôvodu je záujem zo strany RRA využívať pre zabezpečenie svojich príjmov poskytovanie služieb aj podnikateľom, najmä v regiónoch, kde nemá dosah sieť RPIC/BIC.

Sieť RPIC/BIC je špecificky zameraná na podporu MSP. Doplnenie bielych miest (Trnavský a Žilinský kraj) novými RPIC-mi a etablovaním 9-tich centier prvého kontaktu (CPK) a technologických inkubátorov v NUTS II Slovensko - východ vytvorí ucelenú sieť podporných inštitúcií pre rozvoj MSP na Slovensku. Zároveň zdvojnásobí počet inštitúcií podporujúcich MSP v najzaostalejších regiónoch Slovenska.

Pri hodnotení nárokov na zdroje ŠR a verejné financie, na základe percentuálnych údajov, ktoré vyjadrujú štruktúru príjmov, možno konštatovať, že v priemere sú nároky siete RPIC/BIC (48,34+15 %) a (65,35%) IS RRA približne rovnaké.
Pozn.: 15% z celkového príjmu RPIC/BIC predstavuje príjem od podnikateľov, ktorý je priamo naviazaný na Program poradenstva, v rámci ktorého sa podnikateľ na poskytnutých službách podieľa 50%, zvyšných 50% je hradených zo ŠR. 

Problémy neúmerného napojenia na zdroje štátneho rozpočtu a verejných financií sa týkajú menšej časti prvkov týchto sieti. Riešenie veľkej miery závislosti niektorých prvkov na verejných zdrojoch a dotáciách môže priniesť postupné obmedzovanie dotácií na určitú úroveň (napr. max. 50 %). 

V tejto etape, vzhľadom na pripravované rozšírenie siete RPIC o CPK sa dá považovať existencia uvedených sietí za primeranú, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že v blízkej budúcnosti vzrastie potreba pripraviť väčší objem kvalitných projektov na čerpanie predvstupových zdrojov EÚ a následne štrukturálnych fondov EÚ. Prípadná súťaživosť prvkov týchto sietí môže priniesť prirodzené posilnenie potenciálu týchto inštitúcií.

Optimalizácia týchto sietí ako celku by bola možná za predpokladu zabezpečenia vzájomnej koordinácie činnosti a užšej spolupráce medzi prvkami týchto sietí. Určitú formu spolupráce je možné pozorovať, pretože v niektorých prípadoch sa podieľajú na spoločných projektoch. Úlohou MH SR a MVRR SR je zabezpečiť v budúcnosti lepšiu spoluprácu a vzájomnú koordináciu rozvoja uvedených sietí, preskúmať možnosť vytvorenia jednotného systému ich financovania zo zdrojov štátneho rozpočtu tak, aby nedochádzalo k zvýhodňovaniu jednotlivých sietí a umožniť spoločné využívanie programových prostriedkov, ktoré sú k dispozícií v rámci zahraničnej pomoci a verejných zdrojov, bez ohľadu pod pôsobnosť ktorého rezortu siete patria. V ďalšom období bude nevyhnutné vytvoriť lepšie podmienky pre zabezpečenie maximálnej schopnosti regiónov absorbovať predvstupové zdroje EÚ prostredníctvom činností regionálnych inštitúcií.