Ministerstvo životného prostredia 
Slovenskej republiky

Vyhodnotenie
Programu odpadového hospodárstva Slovenskej republiky
do roku 2005

Bratislava, november 2005

O b s a h

1.	Úvod

2.	Vyhodnotenie kvalitatívnych cieľov PO SR do roku 2005

3.	Vyhodnotenie kvantitatívnych cieľov POH SR do roku 2005

4.	Vyhodnotenie záväznej časti POH SR do roku 2005

5.	Vyhodnotenie smernej časti POH SR do roku 2005

6.	Závery z vyhodnotenia infraštruktúry odpadového hospodárstva SR

7.	Identifikácia nedostatkov odpadového hospodárstva po skončení POH SR do rok 2005

8.	Rámcové odporúčania pre spracovanie POH SR na roky 2006 - 2010

Príloha: Zoznam použitých skratiek

1. ÚVOD

Od roku 1993 sú v Slovenskej republike (SR) v súlade so štátnou environmentálnou politikou pre potreby definovania úloh strategického a koncepčného rozvoja odpadového hospodárstva z úrovne štátu vypracúvané Programy odpadového hospodárstva Slovenskej republiky (POH SR).

Obdobie rokov 2002 až 2005, pre ktoré bol v nadväznosti na zákon č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov spracovaný POH SR do roku 2005, predstavuje dôležitú etapu vývoja odpadového hospodárstva. V tomto období sa k termínu 1. mája 2004 stala SR členskou krajinou Európskej únie, čím sa potvrdilo splnenie záväzkov dohodnutých v rámci negociačných rokovaní pre SR v kapitole životné prostredie. Prístupový proces, ktorý vrcholil v polčase plnenia POH SR do roku 2005, významne urýchlil transpozíciu práva EÚ do právneho poriadku v SR. Členstvom SR v tomto integračnom zoskupení sa rozšírilo plnenie povinnosti SR o záväzky členskej krajiny. Všetky tieto skutočnosti kládli vysoké nároky na riadenie odpadového hospodárstva, ktoré prijatím zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov vytvorili podmienky pre dynamický rozvoj odpadového hospodárstva.

V druhej polovici obdobia POH SR do roku 2005 sa významne zmenila infraštruktúra odpadového hospodárstva, pričom tento proces s významným prispením Recyklačného fondu ďalej pokračuje a jeho efekty sa v prípade viacerých dôležitých investícií, o ktorých sa rozhodlo až v roku 2005, prejavia už v roku 2006, t.j. v prvom roku plnenia nového POH SR. Táto skutočnosť, spolu s dôsledkami vyplývajúcimi z uznesenia vlády č. 180/2002 Z.z., neumožňuje vyhodnotiť výsledky dosiahnuté pri plnení opatrení na splnenie cieľov POH do roku 2005 za celý rok 2005 (spracovatelia vyhodnotenia nemali k dispozícii dôležité údaje o vzniku odpadov a nakladaní s nimi za celé obdobie vyhodnocovaného (POH SR).

Prijatie programového doplnku Operačný program. Základná infraštruktúra (september 2004), ktorým sa zverejnili pravidlá pre poskytnutie prostriedkov z finančnej podpory Európskeho fondu regionálneho rozvoja (najväčšieho fondu) a Stratégie pre Kohézny fond iniciovali intenzívnu prípravu projektov pre opatrenie č. 2.3 Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva. Vzhľadom na programovacie obdobie na roky 2004 - 2006 sa nemôžu do východísk na vypracovanie POH na roky 2006 – 2010 zahrnúť v adekvátnom rozsahu ani schválené projekty a projekty (za opatrenie 2.3) podané po termíne predloženia nového programu POH SR na roky 2006 - 2010.

V čase spracovania POH SR na rok 2006 – 2010 sa realizovali aj práce na príprave materiálu k stratégii pre programovacie obdobie 2007 - 2013 za operačnú prioritu ODPADOVÉ HOSPODÁRSTVO. Je zrejmé, že táto skutočnosť prehlbuje potrebu zosúladiť programovacie obdobie pre čerpanie finančných prostriedkov z povstupových fondov EÚ s dobou trvania nového Programu odpadového hospodárstva Slovenskej republiky, prípadne zjednotiť aspoň začiatok oboch programov.
Vyhodnotenie POH SR do roku 2005 sa sústreďuje na plnenie kvalitatívnych a kvantitatívnych cieľov tohto programu a jeho záväznej a smernej časti a vyúsťuje do identifikácie nedostatkov infraštruktúry odpadového hospodárstva, ktoré je potrebné  období plnenia POH SR na roky 2006 až 2010 odstrániť a na definovanie rámcových návrhov pre spracovateľov POH SR na roky 2006 - 2010.

2. Kvalitatívne vyjadrenie cieľov

Oblasťami, pre ktoré boli vytýčené ciele:

–	administratívny systém,
–	legislatíva,
–	plánovanie a rozvoj,
–	riadenie odpadového hospodárstva,
–	monitoring a inšpekcia, kontrola plnenia POH,
–	informácie a hlásenia komisii EÚ.

Administratívny systém

V priebehu rokov 2002 - 2005 sa dobudovalo (nadväzne na zákon č. 515/2003 Z. z. o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov) inštitucionálne zabezpečenie odpadového hospodárstva v zmysle ďalej uvedeného. 

	Orgány štátnej správy a štátneho dozoru v odpadovom hospodárstve

	Orgánmi štátneho dozoru v odpadovom hospodárstve sú SIŽP, úrady životného prostredia (KÚ ŽP a ObÚ ŽP) a z časti aj Štátna energetická inšpekcia (ŠEI) vo vzťahu k polychlórovaným bifenylom zariadeniam kontaminovaným PCB, ktoré ešte nie sú odpadom a Slovenská obchodná inšpekcia (SOI) vo vzťahu k akumulátorom a batériám a elektrozariadeniam vo fáze výrobku.

Odborné zázemie pre výkon štátnej správy v odpadovom hospodárstve

	Odborné zázemie pre výkon štátnej správy v odpadovom hospodárstve je sústredené v Slovenskej agentúre životného prostredia (SAŽP) s ústredím v Banskej Bystrici. Špecializovaným pracoviskom SAŽP, ktoré plní funkciu technicko-informačného zázemia OOH MŽP SR je Centrum odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva, so sídlom v Bratislave, ktoré plní funkciu Ohniskového bodu Bazilejského dohovoru. 

Legislatíva

V období rokov 2002 - 2005 intenzívne pokračovala transpozícia právnych predpisov odpadového hospodárstva EÚ do právneho poriadku SR, urýchlená snahou úspešne zavŕšiť proces pristúpenia k EÚ v roku 2004.

Plánovanie a rozvoj

POH SR do roku 2005 predpokladal vypracovanie plánov/program pre:

–	nakladanie s komoditami podľa recyklačného fondu /1/
–	znižovanie biologicky rozložiteľného odpadu /2/
–	separovaný zber zložiek komunálneho odpadu /3/
–	nakladanie s nebezpečnými odpadmi /4/
–	spaľovanie odpadov /5/
–	skládkovanie odpadov /6/
–	nakladanie s odpadmi z obalov /7/
–	prípravu zneškodňovania odpadov s obsahom PCB /8/
–	riešenie starých skládok odpadov /9/

Pre niektoré komodity odpadov, a to na podporu ich zberu, zhodnocovania a spracovania bol zriadený Recyklačný fond. Pre tieto komodity boli spracované v roku 2003 v rámci jeho činnosti tzv. Komoditné programy podľa jednotnej osnovy. Jednotlivé komoditné programy obsahujú tiež kritériá, ktoré slúžia na hodnotenie predkladaných projektov.
Národné programy pre ciele 2 - 7 neboli spracované, nakoľko viaceré prvky obvyklé pre programy/plány nakladania s odpadmi obsahujú ustanovenia jednotlivých právnych predpisov odpadového hospodárstva.

Zneškodňovanie odpadov s obsahom PCB bude komplexne riešené v nadväznosti na zákon o perzistentných organických látkach (POPs), ktorý zatiaľ nebol zavedený do právneho poriadku SR, Národným realizačným plánom pre POPs, ktorý má SR za povinnosť predložiť do konca roka 2006.
Po prijatí právnej úpravy nakladania s polychlórovanými bifenylmi (zákon č. 24/2004 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov) pristúpili držitelia kontaminovaných zariadení s obsahom PCB k plneniu záväzku obsiahnutom v § 40a ods. 3 a 4 zákona o odpadoch.

Program/plán riešenia starých skládok, ktoré sú zahrnuté do environmentálnych záťaží bude riešiť v zmysle spracovaného návrhu zákon o environmentálnych záťažiach. Tento zákon zavádza povinnosť vypracovať (nadväzne na inventarizáciu environmentálnych záťaží) štátny programu sanácie, ktorým sa určia priority sanácie environmentálnych záťaží a nadväzne časový a finančný harmonogram ich realizácie.

Riadenie odpadového hospodárstva

Hierarchia odpadového hospodárstva sa v zmysle § 3 zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch presadzovala prostredníctvom legislatívnych nástrojov, o ktoré sa opieral výkon štátnej správy v odpadovom hospodárstve na všetkých úrovniach, najmä vo vzťahu k novým aktivitám na nakladanie s odpadmi.

Monitoring a inšpekcie, kontrola plnenia POH

Monitoring vzniku odpadov a nakladania s nimi sa systematicky realizuje od roku 1993 v súlade s národnými legislatívnymi požiadavkami a požiadavkami odvodenými od indikátorov zavedených na sledovanie vývoja odpadového hospodárstva v EÚ. 
Inštitucionálne túto úlohu zabezpečuje od roku 1993 v SR SAŽP, Centrum odpadového hospodárstva a environmentálneho manažérstva so sídlom v Bratislave. Stále aktuálnou úlohou v tejto oblasti je ďalej zvyšovať spoľahlivosť údajov z monitoringu na spracovanie požadovaných informácií.
Kontrola plnenia právnych predpisov je zabezpečená orgánmi štátneho dozoru v odpadovom hospodárstve (pozri časť "Administratívny systém").
Kontrolu plnenia POH územných celkov (krajov, resp. obvodov) a pôvodcov odpadov vykonávajú orgány štátneho dozoru v odpadovom hospodárstve. 

Informácie a hlásenia komisie EÚ

Vývoj Regionálneho informačného systému o odpadoch (RISO) je realizovaný v rámci ČMS ODPADY a zabezpečuje ho od roku 1993 SAŽP, COHEM Bratislava (plní funkciu strediska ČMS ODPADY). Uskutočňuje sa v dvoch základných rovinách: aplikačnej (zosúlaďovanie s aktuálnym právnym stavom) a technickej, resp. technicko-organizačnej (zameraný na využívanie mnohých informačných technológií).
Informačný systém sa postupne rozšíril o:
–	informačný systém o obaloch,
–	informačný systém o odpadoch z elektrických a elektronických zariadení
–	register zariadení kontaminovaných PCB,
–	databázy/registre oprávnených osôb v odpadovom hospodárstve.

Inštitucionálne zabezpečuje zber, spracovanie a poskytovanie údajov a informácií za celú oblasť odpadového hospodárstva pre EÚ ako aj ďalšie medzinárodné štruktúry - OECD, Bazilejský dohovor, EEA atď. Slovenská agentúra životného prostredia.

II. Kvantitatívne vyjadrenie cieľov

Kvantitatívne vyjadrenie cieľov bolo zamerané na zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadov v členení:

–	materiálové zhodnocovanie,
–	energetické zhodnocovanie,
–	zneškodňovanie spaľovaním,
–	zneškodňovanie skládkovaním,
–	iné.

A. Celkové nakladanie s odpadmi

Materiálové zhodnocovanie odpadov:

Zvýšiť celkové materiálové zhodnocovanie odpadov z 3 % v roku 2000 na 5 % v roku 2005

Vyhodnotenie plnenia tohto cieľa (zvýšiť celkové materiálové zhodnocovanie odpadov zo 65 % v roku 2000 na 70 % v roku 2005) je ovplyvnené údajom o východiskovom stave, resp. metodikou výpočtu množstva zhodnocovaného odpadu. Pre korektné vyhodnotenie plnenie tohto cieľa je potrebné poznať výsledky za rok 2005. Z uvedených dôvodov je tento cieľ vyhodnotený v rámci "prúdov odpadov" (pozri "záväzná časť").
Opatrenia, ktoré boli prijaté na plnenie tohto cieľa mali legislatívny charakter a boli realizované. Ich účinnosť pôsobenia sa bude postupne prehlbovať a už v prvom roku POH SR na roky 2006B - 2010 možno očakávať výrazné efekty z pokroku dosiahnutého rozvojom infraštruktúry odpadového hospodárstva v predchádzajúcom období. Ako príklad možno uviesť spracovanie elektroodpadu alebo opotrebovaných pneumatík (pozri "Smerná časť").

Energetické zhodnocovanie odpadov

Zvýšiť energetické zhodnocovanie odpadov z 3 % v roku 2000 na 5 % v roku 2005

Energetického zhodnocovanie komunálnych odpadov sa podarilo realizovať pre celú spaľovaciu kapacitu disponibilnú pre komunálny odpad v spaľovniach v Bratislave a Košiciach. Obe spaľovne spĺňajú emisné limity, čo predstavuje významný prínos pre kvalitu životného prostredia v oboch najväčších mestách SR.
V oblasti spaľovania priemyselných odpadov, z ktorých podstatnú časť spáliteľných priemyselných odpadov predstavujú nebezpečné odpady, sa zlepšila rozšírením využívania spoluspaľovania odpadov v cementárňach.
Situácia v oblasti spaľovania priemyselných odpadov, ktorá sa realizuje v podnikových spaľovniach, sa v priebehu plnenia POH do roku 2005 nezmenila. Bez zmeny súčasného technického stavu nebude možné spaľovne pre priemyselný odpad prevádzkovať po 31. 12. 2006.
Zvýšiť energetické zhodnocovanie odpadov z 3 % v roku 2000 na 5 % v roku 2005 sa v roku 2004 nepodarilo dosiahnuť, v roku 2005 je po rekonštrukcii spaľovne KO v Košiciach a zvýšenie kapacity spoluspaľovania odpadov splnenie cieľa pravdepodobné.

Zneškodňovanie spaľovaním

Znížiť zneškodňovanie odpadov spaľovaním z 2 % na v roku 2000 na 1 % v roku 2005:

Bilancia v oblasti spaľovania KO sa výrazne zlepšila rekonštrukciou oboch spaľovní KO v SR s kapacitou nad 100 tis. t odpadu, t.j. spaľovne OLO a.s. Bratislava a KOSIT a.s. Košice.
Aplikácia zneškodňovania odpadov spaľovaním (bez energetického zhodnocovania) sa redukuje priebežným vyraďovaním nevyhovujúcich spaľovní odpadov zo zdravotnej starostlivosti.
Množstvo odpadu spaľovaného bez energetického zhodnotenia sa znížilo už v roku 2004 pod 1 %, takže táto úloha z POH SR do roku 2005 bude splnená.

V roku 2005 znížiť spaľovanie biologicky rozložiteľných odpadov o 10 % oproti roku 2000

Vzhľadom na uvedenie cieľa v časti "celkové nakladanie s odpadmi" sa predpokladá, že cieľ sa vzťahuje na všetky biologicky rozložiteľné odpady (BRO). Tomuto však odporuje opatrenie vzťahované na nakladanie s BRO z KO v Bratislave a Košiciach. Je však zrejmé, že cieľom sa sleduje zvýšenie spracovania BRO na komposty na úkor ich spaľovania v komunálnej oblasti.
V roku 2000 bolo podľa ŠÚ SR spracované na komposty v SR takmer 9,5 % odpadov z celkom evidovaných KO, kým v roku 2004 len približne 2,7 %. Skutočnosťou ale je, že v Bratislave, na ktorú sa opatrenie vzťahuje, bolo v roku 2004 spracované kompostovaním 23,3 % a zvyšok bol uložený na skládke (nespaľoval sa). Podľa ŠÚ SR sa v Košiciach evidovaný BRO zneškodnil spaľovaním, aktuálny stav v roku 2005 je podľa magistrátu mesta Košice iný.
V budúcnosti je potrebné pri definovaní cieľa presne definovať okruh BRO, na ktoré sa má jeho plnenie vzťahovať.

Na exaktné vyhodnotenie tohto cieľa chýbajú relevantné údaje, čo je do značnej miery spôsobené odlišným právnym prostredím, pre bilancovanie vzniku odpadov a nakladaní s ním v roku 2000 a v roku 2004.

Zvýšiť spaľovanie nebezpečných odpadov z 5 % v roku 2000 na 7 % v roku 2005

Pokiaľ sa do spaľovania odpadov zahrnú metódy R1 a D10 dosiahla úroveň požitia "spaľovania odpadov" pre nebezpečné odpady v roku 2004 úroveň 7,9 %, z čoho je zrejmé splnenie cieľa stanoveného POH SR do roku 2005. V danej súvislosti však treba konštatovať, že na plnení tohto cieľa sa významnou mierou podieľa (takmer 4,8 %) spaľovanie NO za technicky a environmentálne nevhodných podmienok, čo zodpovedá technickému stavu spaľovní pre túto kategóriu odpadov v SR.

Zneškodňovanie skládkovaním

Znížiť zneškodňovanie odpadov skládkovaním odpadov z 27 % v roku 2000 na 22 % v roku 2005

Realizácia tohto opatrenia znamená splniť komplex opatrení z viacerých oblastí nakladania s odpadmi, ktoré boli stanovené správne a znamenajú vytvoriť predovšetkým podmienky pre použitie alternatívnych metód ku skládkovaniu odpadov.
Vzhľadom na rozsah doterajšieho využívania skládkovania odpadov sa cieľ znížiť zneškodňovanie odpadov skládkovaním z 27 % na 22 % (v tabuľke č. 16 v POH SR do roku 2005 sa uvádza pre rok 2005 cieľ 24 %) v roku 2005 pravdepodobne nepodarí splniť, čo však neplatí pre nebezpečné odpady. Táto skutočnosť je významným úspechom nakladania s nebezpečným odpadom a prínosom pre ochranu životného prostredia.

Iné
Táto časť POH SR je venovaná výlučne nakladaniu s PCB/PCT. V zmysle stanoveného cieľa sa predpokladalo začať so zneškodňovaním PCB/PCT v SR. Plnenie tohto cieľa je opísané v vo vyhodnotení záväznej časti POH SR do roku 2005.

B. Nakladanie s komunálnymi odpadmi

Do roku 2005 dosiahnuť podiel zhodnocovania/zneškodňovania odpadov: 
–	materiálové zhodnocovanie 35 %,
–	energetické zhodnocovanie 15 %,
–	skládkovanie 50 %.

Stav v nakladaní s komunálnymi odpadmi (skupina 20) dosiahnutý v roku 2004 je prezentovaný v tabuľke č. 1.

Tab. č. 1 - Nakladanie s komunálnymi odpadmi v SR v roku 2004
Spôsob nakladania s odpadom 	Zodpovedajúce množstvo odpadu v t	Podiel
v %	
Materiálové zhodnocovanie	      88 132	    5,9	
Energetické zhodnocovania	   116 133	    7,8	
Skládkovanie	1 194 803	  80,9	
Iné metódy nakladania	      76 054	  10,4	
Množstvo vznikajúceho KO	1 475 122	100,0	
Súčasný stav v hodnotenej oblasti do značnej miery zodpovedá možnostiam infraštruktúry odpadového hospodárstva pre nakladanie s KO v SR.

Z údaju o stále vysokom množstve skládkovaného odpadu (viac ako 80 %) je zrejmé, že cieľ stanovený pre rok 2005 sa nepodarí splniť. Predpokladom jeho splnenia je podstatné obmedzenie využívania skládkovania odpadov a nahradenia tejto metódy metódami zhodnocovania KO s primeraným zvýšením vyžívania energetického zhodnocovania KO.
Dosiahnuť cieľ skládkovať v roku 2005 50 % KO by v praxi znamenalo znížiť množstvo zmesového komunálneho odpadu o približne 350 000 t a toto množstvo odpadu predovšetkým materiálovo (a čiastočne energeticky) zhodnotiť.

Nakladanie s biologicky rozložiteľnými odpadmi z komunálnych odpadov

Do roku 2005 dosiahnuť 35% podiel kompostovania komunálnych biologicky rozložiteľných odpadov

V prípade, že sú do BRO zahrnuté len odpady 20 01 08 a 20 02 01, dosiahnutá úroveň kompostovania je vyššia ako stanovený cieľ 35 %. Uvedené neplatí, pokiaľ sa úroveň kompostovania vztiahne na všetky BRO prichádzajúce zo skupiny 20 do úvahy. Cieľ je potrebné pre budúce obdobie presnejšie vymedziť.

Do roku 2005 znížiť množstvo biologicky rozložiteľných zložiek komunálnych odpadov zneškodňovaných skládkovaním o 30 % oproti roku 2000 

O plnení tohto cieľa obdobne platí to, čo je uvedené pre prípad zníženia spaľovania biologicky rozložiteľných odpadov (BRO) o 10 % oproti roku 2000. 
V súvislosti s obomi týmito cieľmi treba poukázať na prijatie legislatívnych opatrení na reguláciu prúdov BRO vznikajúcich v komunálnej sfére. Sú nimi:

–	§ 18 ods. 3 písm. n) zákona o odpadoch: zákaz zneškodňovať BRO zo záhrad a z parkov vrátane odpadu z cintorínov a z ďalšej zelene na pozemkoch právnických osôb, fyzických osôb a občianskych združení, ak sú súčasťou komunálneho odpadu, 
–	zákon č. 17/2003 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov, ktorý na porovnanie stanovuje pre odpady 20 02 01 a 20 02 03 poplatok za ich uloženie v roku 2008 vo výške 400 Sk.t-1, kým pre nevytriedený KO 300 Sk.t-1 a pre NO 1 000 Sk.t-1.

Podporný účinok smerujúci k zhodnocovaniu BRO majú aj samotný zákon o odpadoch a ďalšie právne predpisy a budovanie zariadení na kompostovanie biologicky rozložiteľných odpadov vrátane zariadení na využitie bioplynu z týchto odpadov, je zaradené medzi opatrenia 2.3 Zlepšenie a rozvoj infraštruktúry odpadového hospodárstva v rámci Operačného programu Základná infraštruktúra. Priorita 2. Environmentálna infraštruktúra.

C. Nakladanie s odpadmi z obalov

Zhodnocovanie odpadov z obalov

Úroveň zhodnocovania jednotlivých obalových materiálov, dosiahnutá v roku 2003 (výsledky sú z reportingu pre EÚ) je uvedená v tabuľke 2.

Tab. 2 - Zhodnocovanie odpadov z obalov (podľa reportingu pre EÚ za rok 2003)
Druh odpadu
(materiál)	Množstvo odpadu
v t	Zhodnocovanie odpadu	
		Materiálové	Energetické	
		t	%	t	%	
Sklo	113 279	30 000	26,5	-	-	
Plasty	 67 181	  8 000	11,9	21 000	31,3	
Papier/lepenka	199 459	98 100	49,2	19 200	  9,6	
Kovy (spolu)	  21 900	  8 100	37,0	-	-	
Drevo	    9 854	  5 968	60,6	  3 737	37,9	
Spolu	411 673	142 068	34,5	43 937	10,7	
Zdroj: SAŽP (RISO a iné zdroje)

Na zhodnocovanie odpadov z obalov boli nariadením vlády SR č. 220/2005 Z. z. stanovené záväzné limity pre rozsah zhodnocovania odpadov z obalov a pre rozsah recyklácie odpadov z obalov, ktoré sú iné, ako je uvedené v POH SR do roku 2005 (s. 29).

Porovnaním záväzných limitov pre rozsah zhodnocovania odpadov z obalov podľa prílohy č. 1 k NV SR č. 220/2005 Z. z. pre rok 2005 s údajmi v tabuľke 2 vyplýva pre evidovaný odpad z jednotlivých obalových materiálov pre rok 2003 nasledujúce:

Limit pre rozsah zhodnocovanie odpadov z obalov	Obalový materiál	
splnený	papier, kovy, plasty, drevo 	
nesplnený	sklo	

Porovnaním záväzných limitov pre rozsah zhodnocovania odpadov z obalov podľa prílohy č. 2 k NV SR č. 220/2005 Z.z. pre rok 2005 s údajmi v tabuľke 35 vyplýva pre evidovaný odpad z jednotlivých obalových materiálov pre rok 2003 nasledujúce:

Limit pre rozsah recyklácie odpadov z obalov	Obalový materiál	
splnený	papier, kovy, drevo	
nesplnený	sklo, plasty, 	

Z vyhodnotenia miery zhodnocovania a miery recyklácie obalových materiálov vo väzbe na údaje z prílohy č. 1 a č. 2 k NV SR č. 220/2005 Z. z. vyplýva nasledujúce:

–	limit zhodnocovania plastov (28 %) je splnený, resp. prekročený zásluhou vysokej miery energetického zhodnocovania obalových plastov (31,3 %),
–	energeticky sa zhodnocuje viac obalového papiera (9,6 %) ako pripúšťa podiel energetického zhodnocovania (6 %) na celkovom limite zhodnocovania tohto odpadu z obalov (36 %),
–	najhoršia situácia je s recykláciou obalových plastov, ktoré je podstatne nižšie ako stanovený limit (12 % oproti 20 %),
–	vyhodnotenie plnenie limitu obalov z dreva je pravdepodobne ovplyvnené evidenciou tohto odpadu, avšak EÚ stanovila limity zhodnocovania/recyklácie pre tento obalový odpad až od roku 2011,
–	limit zhodnocovania skla možno dosiahnuť len splnením limitu recyklácie.

Vyhodnotenie plnenia limitov je vo všeobecnosti ovplyvnené množstvom evidovaného odpadu z obalových materiálov, preto je potrebné pre jeho spoľahlivé vyhodnotenie spresňovať údaje o vzniku odpadu z obalov.
Splnenie limitu recyklácie skla je (pri existujúcej spracovateľskej kapacite) podmienené výlučne vyzbieraním väčšieho množstva odpadového obalového skla. Rovnako na plnenie limitov recyklácie obalových plastov pri priaznivom vývoji spracovateľských kapacít v priebehu rokov 2004 - 2005 je potrebné zlepšiť účinnosť separácie odpadu z obalových plastov.

Separovaný zber

V roku 2005 zvýšiť množstvo separovaných odpadov na cca 40 kg/obyv. za rok a zvýšiť zapojenie obyvateľov do systému separovaného zberu cca o 20 %, čím by sa dosiahol 70% podiel (rovnomerne vo všetkých krajoch).

V roku 2004 pripadlo na 1 obyvateľa 10,06 kg vyseparovaných zložiek KO. Vzhľadom na uvedené je zrejmé, že sa tento cieľ nepodarí ani po skončení posledného roka POH SR do roku 2005 splniť.
Poukázať treba na veľké rozdiely medzi krajmi v úrovni separácie vzťahované na 1 obyvateľa. V Bratislavskom kraji bolo v roku 2004 množstvo vyseparovaných zložiek 26,13 kg/obyv., kým v Košickom kraji a Prešovskom kraji pod 10 kg/obyv.. Ani v jednom prípade sa nedosiahla úroveň 40 kg/obyv. za rok, aj keď nie je vylúčené, že mohla byť dosiahnutá na úrovni niektorých obcí.

Opatrenia prijaté na dosiahnutie tohto cieľa pokrývajú všetky dôležité aspekty splnenia tohto cieľa. Veľmi výrazne postupne rástol záujem obcí o podporu z Recyklačného fondu na zavádzanie separovaného zberu, usilovať treba o zvyšovanie účinnosti zavádzaných systémov zberu a získanie podpory obyvateľstva na zapojenie do tejto aktivity.