Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Vecný zámer zákona o zrušení vojenských súdov

Spôsob pripomienkového konania |
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných | 40 / 10
Počet vyhodnotených pripomienok | 40
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 38 / 10
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 2 / 0
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných | 0 / 0
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom) |
Počet odstránených pripomienok |
Počet neodstránených pripomienok |

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č. | Subjekt | Pripomienky do termínu | Pripomienky po termíne | Nemali pripomienky | Vôbec nezaslali
1. | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky | | | | x
2. | Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
3. | Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
4. | Ministerstvo obrany Slovenskej republiky | | 21 (11o,10z) | |
5. | Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
6. | Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
7. | Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky | | | | x
8. | Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky | | | | x
9. | Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky | 2 (2o,0z) | | |
10. | Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny | | | | x
11. | Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže | | | | x
12. | Ministerstvo školstva Slovenskej republiky | | | | x
13. | Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
14. | Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
15. | Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny | | | | x
16. | Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky | | | | x
17. | Ministerstvo financií Slovenskej republiky | | | | x
18. | Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky | | 1 (1o,0z) | |
19. | Štatistický úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
20. | Generálna prokuratúra Slovenskej republiky | | 1 (1o,0z) | |
21. | Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
22. | Národná banka Slovenska | 1 (1o,0z) | | |
23. | Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
24. | Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
25. | Národný bezpečnostný úrad | 1 (1o,0z) | | |
26. | Úrad pre verejné obstarávanie | 1 (1o,0z) | | |
27. | Protimonopolný úrad Slovenskej republiky | 1 (1o,0z) | | |
| SPOLU | 17 (17o,0z) | 23 (13o,10z) | 0 | 9

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:
O – obyčajná | A – akceptovaná
Z – zásadná | N – neakceptovaná
| ČA – čiastočne akceptovaná

Subjekt | Pripomienka | Typ | Vyh. | Spôsob vyhodnotenia

MP SR

Bod 2
Odporúčame doplniť za slová "č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a  prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov"  slová "v znení neskorších predpisov".

O

A

MP SR

Celý materiál
Odporúčame gramaticky upraviť.

O

A

MVRR SR | Bez pripomienok. | O | A |

MO SR

Všeobecne k vlastnému materiálu  
V predloženom materiáli, ktorým sa navrhuje zrušiť vojenské súdy, je potrebné rámcovo uviesť navrhovanú organizáciu súdnictva v prípade vyhlásenia krízových situácií, akými sú vojna a vojnový stav. Význam súdov sa markantnejšie prejavuje najmä v krízových situáciách, v ktorých zohrávajú dôležitú úlohu pri udržiavaní vojenskej disciplíny a na plnení zákonom ustanovených úloh štátu zabezpečiť obranu a bezpečnosť. Žiadame preto uviesť, že na všetkých súdoch s pôsobnosťou vo veciach vojenského súdnictva bude v prípade vojny a vojnového stavu posilnené vybavovanie špecializovanej agendy vojenského súdnictva a budú zvýšené počty sudcov na dvojnásobok, ak sa minister spravodlivosti Slovenskej republiky a minister obrany Slovenskej republiky sa nedohodnú inak.

Z

A

MO SR

Všeobecne k vlastnému materiálu  
Predložený materiál navrhujeme tiež doplniť o zámer, akým spôsobom sa navrhuje zabezpečovať odbornosť civilných sudcov v oblasti vojenstva, keďže majú rozhodovať špecifickú agendu terajších vojenských súdov. Je potrebné, aby v prípade dopĺňania súdov s pôsobnosťou vo veciach vojenského súdnictva sudcami a justičnými čakateľmi z civilných radov boli títo dôkladne pripravovaní na riešenie špecializovanej problematiky vojenského súdnictva.

O

A

MO SR

Všeobecne k vlastnému materiálu, časti 1  
V časti 1 vlastného materiálu sa uvádza, že vojenské súdy sú samostatné rozpočtové organizácie. Uvedené tvrdenie je potrebné spresniť, pretože vojenské súdy, nemajú takéto postavenie.

Z

A

MO SR

Všeobecne k vlastnému materiálu, časti 1
Časť 1 vlastného materiálu poukazuje na neustálenosť právnej úpravy a pôsobnosti vojenských súdov, ktorá je predmetom častých legislatívnych zmien, a zároveň na nižší objem agendy vojenských súdov oproti civilným súdom. Poznamenávame, že významná zmena pôsobnosti vojenských súdov je účinná len od 1. marca 2008 a bola schválená na základe poslaneckého pozmeňujúceho návrhu predloženého v druhom čítaní v rámci prerokovania vládneho návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, v Národnej rade Slovenskej republiky. Vzhľadom na neustálenosť legislatívy odporúčame spracovať a predložiť relevantný dlhodobý koncepčný zámer sústavy súdov riešiaci aj problematiku ich organizácie a pôsobnosti a uskutočniť rozbor viacerých variant na zefektívnenie súdnictva. Prieťahy v súdnom konaní na civilných súdoch nemožno riešiť na ujmu včasného rozhodovania vo veciach vojenského súdnictva. Dodržiavanie poriadku a disciplíny v ozbrojených silách, príp. iných ozbrojených zložkách štátu neznesie totiž súdne konanie zaťažené prieťahmi. Zo Zmluvy medzi štátmi, ktoré sú zmluvnými stranami Severoatlantickej zmluvy, vzťahujúcej sa na status ich ozbrojených síl (NATO SOFA) uverejnenej v Zbierke zákonov Slovenskej republiky pod č. 566/2004 Z. z. tiež vyplýva záväzok prijímajúceho štátu zabezpečiť včasné a rýchle vykonanie trestného konania, na ktoré má právo súdne stíhaný príslušník ozbrojených síl alebo civilnej zložky a závislá osoba vysielajúceho štátu.

O

A

Predmetný vecný zámer a zákon, ktorý sa vypracuje na jeho základe má byť príspevkom z efektívneniu výkonu súdnictva.

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 1
V tejto časti je potrebné spresniť nesprávne uvedený údaj o počte profesionálnych vojakov (12 000), pretože ich počet sa v súčasnosti pohybuje medzi 14 500 a 15 000. Taktiež v tejto časti je nevyhnutné uviesť, že uvedený počet príslušníkov ozbrojených síl Slovenskej republiky sa vzťahuje iba na stav bezpečnosti, ale v krízovej situácii (aj mimo času vojny a vojnového stavu) môžu byť na výkon mimoriadnej služby povolaní aj vojaci v zálohe, čím sa počet vojakov podliehajúcich jurisdikcii súdov s pôsobnosťou v oblasti vojenského súdnictva zvýši.

Z

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 3
V časti 3. 3 vlastného materiálu sa navrhované zrušenie vojenských súdov odôvodnilo obavami z dodržiavania čl. 6 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (ďalej len „dohovor“). Zároveň sa citovali niektoré časti rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva (ďalej len „európsky súd“) vo veci Sürek v. Turecko z 8. júla 1999, pričom nedostatky tureckého súdnictva sa zovšeobecnili. Podľa ustálenej judikatúry európskeho súdu za účelom určenia toho, či súd môže byť považovaný za nezávislý podľa dohovoru, musí sa preskúmať spôsob vymenovania jeho členov, dĺžka ich funkčného obdobia, existencia záruk proti vonkajšiemu nátlaku a otázka, či orgán pôsobí ako nezávislý. Nezávislosť a nestrannosť vojenských súdov bola potvrdená niekoľkokrát napr. vo veciach Cooper v. Spojené kráľovstvo z 16. decembra 2004, Dupuis v. Belgicko v roku 1988. V odôvodnení rozsudku európskeho súdu vo veci Sürek v. Turecko sa uvádza, že nezávislosť tureckých vojenských sudcov bola spochybnená z dôvodu ich závislosti na výkonnej moci, ich vymenovania spoločným rozhodnutím ministra obrany a premiéra, ktoré bolo predmetom schválenia prezidentom republiky, ohodnotenia a povyšovania, ako aj doživotného vymenovania sudcov pod kontrolou exekutívy, a teda aj armády a následne z dôvodu pôsobnosti tureckých vojenských súdov aj na civilné osoby. V tejto súvislosti poukazujeme na podobné rozhodnutie európskeho súdu vo veci Ciraklar v. Turecko z 28. októbra 1998, v ktorom súd uviedol, že obava civilnej osoby zo zloženia senátu, v ktorom bol dôstojník z povolania, sama osebe nestačí k záveru, že bol porušený dohovor, ale dôležité sú záruky nezávislosti v postavení sudcov.  
V členských štátoch Severoatlantickej aliancie, ako aj v členských štátoch dohovoru je problematika vojenského súdnictva riešená rôzne, vrátane oddeleného vojenského súdnictva od civilného súdnictva.  
V prvom odseku časti 3. 3 vlastného materiálu preto žiadame predovšetkým citovať  kritériá, ktoré musí súd spĺňať podľa ustálenej judikatúry európskeho súdu. Následne je potrebné text spresniť tak, aby neobsahoval iba jednostranné informácie spochybňujúce pôsobenie vojenských súdov z hľadiska čl. 6 dohovoru.

Z

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 4 
V tejto časti materiálu je potrebné otázku postavenia profesionálnych vojakov - prísediacich vojenských súdov doriešiť tak, aby týmto profesionálnym vojakom zanikla funkcia prísediacich zo zákona ku dňu zániku vojenských súdov.  
Predložený materiál neobsahuje návrh riešenia pôsobenia profesionálnych vojakov – prísediacich na civilných súdoch z hľadiska platnej alebo znovelizovanej právnej úpravy obsiahnutej v zákone č. 346/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov. Konštrukciu dočasného  vyčlenenia týchto profesionálnych vojakov nepovažujeme za reálnu, keďže platný zákon č. 346/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov dočasné vyčlenenie na civilné súdy ani dočasné vyčlenenie ex lege nepozná, ale upravuje dočasné vyčlenenie na vojenské súdy rozhodnutím ministra obrany Slovenskej republiky po predchádzajúcom prerokovaní s ministrom spravodlivosti Slovenskej republiky.

Z

A

Nebude použitá konštrukcia dočasné vyčlenenia - prísediaci nie sú ani teraz dočasne vyčlenení.

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 4 
Navrhujeme zvážiť systémové doriešenie právnej úpravy možnej účasti profesionálnych vojakov ako prísediacich na rozhodovaní trestných vecí vojakov.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 5
Justičný čakateľ by v prípade skončenia služobného pomeru prepustením v dôsledku organizačných zmien aj v prípade zániku služobného pomeru profesionálneho vojaka zo zákona v dôsledku zmeny sústavy súdov mal mať nárok na sociálne zabezpečenie za rovnakých podmienok ako profesionálni vojaci – sudcovia, čo je potrebné v časti 3. 5 vlastného materiálu doplniť.

Z

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 4 bodu 4
Nesprávny odkaz na § 139 ods. 2 zákona č. 385/2000 Z. z. o sudcoch a prísediacich a o zmene a doplnení niektorých zákonov odporúčame nahradiť správnym odkazom, keďže vojenských súdov sa týka odsek 3 citovaného ustanovenia.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 4 bodu 11
V nadväznosti na pripomienku uvedenú k časti 3. 3 vlastného materiálu odporúčame obmedziť vstupy do zákona č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov tak, aby nároky profesionálnych vojakov sudcov a justičných čakateľov na dávky sociálneho zabezpečenia sa odvodzovali z rovnakých ustanovení ako nároky ostatných profesionálnych vojakov, ktorým skončil služobný pomer prepustením z organizačných dôvodov. Postupovalo by sa najmä podľa § 123 zákona č. 328/2002 Z. z.  
V súvislosti s  konštrukciou navrhovanou predkladateľom, aby služobný pomer profesionálnych vojakov – sudcov a justičných čakateľov zanikol zo zákona, poukazujeme na to, že zákon č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov predpokladá len zánik služobného pomeru profesionálneho vojaka z dôvodu straty hodnosti, úmrtia alebo vyhlásenia za mŕtveho, nie aj zánik služobného pomeru profesionálneho vojaka zo zákona z dôvodu zmeny sústavy súdov, takže navrhovaná novelizácia § 6 zákona č. 328/2002 Z. z. by na úpravu nárokov na dávky sociálneho zabezpečenia v tomto prípade nebola postačujúca. Tiež uvádzame, že § 6 zákona č. 328/2002 Z. z. upravuje nárok na dávky nemocenského zabezpečenia profesionálnych vojakov, nie aj bývalých profesionálnych vojakov, ktorých služobný pomer zanikol, príp. skončil. Túto časť vlastného materiálu by v tomto prípade bolo potrebné doplniť tak, aby obsahovala kompletnejšie informácie o zmenách právneho predpisu súvisiacich so zrušením vojenského súdu.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 4 bodu 14 
Vymenované ustanovenia zákona č. 346/2005 Z. z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorých sa týka navrhované zrušenie vojenských súdov, je potrebné doplniť predovšetkým o ustanovenia § 5 ods. 5, § 20 ods. 4 a § 70 ods. 1 písm. h) a m).

Z

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 3
V tejto časti odporúčame uviesť, že slovenské vojenské súdy uskutočňovali súdne konanie v súlade s čl. 6 dohovoru v nadväznosti na časť 1 predloženého materiálu, príp. uviesť rozhodnutie európskeho súdu alebo Ústavného súdu Slovenskej republiky preukazujúce opak. Zároveň odporúčame doplniť text vzťahujúci sa na turecké súdy z odôvodnenia rozsudku európskeho súdu vo veci Sürek v. Turecko, príp. vo veci Ciraklar v. Turecko a uviesť aj rozhodnutie potvrdzujúce pôsobenie vojenských súdov v jednotlivých štátoch v súlade s čl. 6 európskeho dohovoru.

O

A

Znenie upravené v nadväznosti na vyhodnotenie zásadnch pripomienok MO SR.

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 3
Z hľadiska vzniku nárokov v oblasti sociálneho zabezpečenia je potrebné časť 3. 3 vlastného materiálu upraviť tak, aby profesionálni vojaci – sudcovia mali nárok na priznanie dávok za rovnakých podmienok ako profesionálni vojaci prepustení zo služobného pomeru v dôsledku organizačnej zmeny. Takáto právna úprava je uvedená v § 123 zákona č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V prípade zmeny v sústave súdov ide o organizačnú zmenu, keďže zaniká vojenský súd.  
Žiadame tiež, aby služobný pomer profesionálnych vojakov – sudcov a justičného čakateľa skončil prepustením v dôsledku organizačných zmien. Za týmto účelom je potrebné s účinnosťou pred dňom zrušenia vojenských súdov primerane zmeniť najmä § 70 ods. 6 a 7 zákona č. 346/2005 Z. z. a vytvoriť zároveň priestor na konanie vo veciach služobného pomeru, príp. na delimitáciu majetku štátu. Poznamenávame, že v prípade konštrukcie navrhovanej predkladateľom, aby služobný pomer profesionálneho vojaka – sudcu zo zákona zanikol, by bolo potrebné doplniť v zákone č. 346/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov podrobnú právnu úpravu vzťahujúcu sa na tento osobitný spôsob zániku služobného pomeru priamo zo zákona tak, aby na ňu nadväzovala právna úprava nárokov na sociálne zabezpečenie v zákone č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov. Zákon č. 346/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov totiž upravuje zánik služobného pomeru len z dôvodu úmrtia, vyhlásenia za mŕtveho a v dôsledku straty vojenskej hodnosti a na túto právnu úpravu nadväzuje aj platná právna úprava v zákone č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov.  
Informácie vzťahujúce sa na právnu úpravu skončenia služobného pomeru profesionálneho vojaka a vzniku nárokov na sociálne zabezpečenie je potrebné v časti 3. 3 vlastného materiálu spresniť. 
V prípade skončenia služobného pomeru prepustením profesionálneho vojaka aj v prípade zániku služobného pomeru profesionálneho vojaka zo zákona sa dávky sociálneho zabezpečenia priznávajú rozhodnutím na základe nároku upraveného v zákone č. 328/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov, ak tento zákon neustanovuje inak, takže text tejto časti obsahujúci informáciu o priznaní nároku na dávky priamo zo zákona je potrebné spresniť.  
Predposlednú vetu časti 3. 3 vlastného materiálu týkajúcu sa nároku na pomernú časť výsluhovej dávky je potrebné následne vypustiť, keďže nároky profesionálnych vojakov je potrebné riešiť systémovo rovnako ako v prípade profesionálnych vojakov prepustených zo služobného pomeru v dôsledku organizačných zmien.  
Z hľadiska statusu sudcov zanikajúcich vojenských súdov je potrebné v tejto časti uviesť, ako bude dodržaná tá stránka sudcovskej nezávislosti, ktorá vyžaduje dodržanie podmienky neznížiteľnosti sudcovského platu.

Z

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 3
Poslednú vetu časti 3. 3 vlastného materiálu a konštrukciu presunu sudcu z jedného súdu na iný súd zo zákona je potrebné zvážiť v nadväznosti na znenie čl. 141a ods. 4 písm. b) a čl. 148 ods. 1 Ústavy Slovenskej republiky, z ktorých vyplýva, že sudcu možno preložiť na iný súd s jeho súhlasom a so súhlasom Súdnej rady Slovenskej republiky a v nadväznosti na to, že pojem „preloženie“ Ústava Slovenskej republiky nešpecifikuje.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 4 bodu 14 
V prípade konštrukcie navrhovanej predkladateľom, aby služobný pomer profesionálnych vojakov – sudcov a justičných čakateľov zanikol zo zákona, by nebolo postačujúce novelizovať vymenované ustanovenia, keďže by chýbala podrobná právna úprava ďalšieho spôsobu zániku služobného pomeru profesionálnych vojakov. Zákon č. 346/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov totiž upravuje zánik služobného pomeru len z dôvodu úmrtia, vyhlásenia za mŕtveho a v dôsledku straty vojenskej hodnosti. Túto časť vlastného materiálu by v tomto prípade bolo potrebné doplniť tak, aby obsahovala kompletnejšie informácie o zmenách právneho predpisu súvisiacich so zrušením vojenských súdov.

O

A

Návrh zákona o zrušení vojenksých súdov bude obsahovať riešenie všetkých aspektov zániku služobného pomeru vo vzťahu k sudcom a justičným čakateľom vojenských súdov.

MO SR

K doložke vplyvov 
V časti odhadu vplyvov na verejné financie je potrebné uviesť orientačné vyčíslenie vplyvu prípadného zákona na verejné financie, zahŕňajúceho vplyv na rozpočtovú kapitolu Ministerstva obrany Slovenskej republiky, vrátane vplyvu na osobitný účet, z ktorého sa uhrádzajú dávky a služby sociálneho zabezpečenia vojakov, s tým, že podrobná špecifikácia výdavkov súvisiacich so zrušením vojenských súdov bude uvedená v doložke vplyvov návrhu zákona. Poukazujeme v tejto súvislosti na to, že medzi právne záruky sudcovskej nezávislosti patrí aj neznížiteľnosť sudcovského platu, s ktorou treba pri vyhotovovaní doložky vplyvov počítať.

O

A

MO SR

K návrhu uznesenia 
Slová „ministrovi obrany“ navrhujeme uviesť v prvom páde jednotného čísla a nahradiť slovami „minister obrany“.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 5
Keďže zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov nepozná služobný pomer, ale štátnozamestnanecký pomer, slová „služobným pomerom“ uvedené v časti 3. 5 vlastného materiálu odporúčame nahradiť slovami „štátnozamestnaneckým pomerom“.  
Poznamenávame, že podmienky vzniku štátnozamestnaneckého pomeru priamo zo zákona zákon č. 312/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov neupravuje. Odporúčame preto pri novelizácii uvedeného zákona upraviť aj podrobnosti osobitného spôsobu vzniku štátnozamestnaneckého pomeru.

O

A

MO SR

K vlastnému materiálu, časti 3. 7
Vyšší vojenský súd, ako aj vojenské obvodové súdy sú umiestnené v priestoroch v správe Ministerstva obrany Slovenskej republiky a v budovách pôsobia aj vojenské prokuratúry, príp. iné organizačné zložky Ministerstva obrany Slovenskej republiky, preto nehnuteľný majetok štátu, ktorý nie je v správe vojenských súdov, nemôže byť ani predmetom prechodu správy z týchto súdov na civilné súdy. Informácie v časti 3. 7 vlastného materiálu je potrebné spresniť v nadväznosti na všeobecnú pripomienku k časti 1 vlastného materiálu, keďže vojenské súdy majetok štátu nespravujú, ale sú užívateľmi tohto štátneho majetku.

Z

A

MO SR

Všeobecne k vlastnému materiálu, časti 4
V časti 4 vlastného materiálu nie je uvedený kompletný zoznam právnych predpisov, ktorých týka navrhované zrušenie vojenských súdov. Je potrebné uviesť predovšetkým zákon č. 570/2005 Z. z. o brannej povinnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý medzi vojenské útvary na účely tohto zákona zahŕňa aj vojenský súd v čl. I, § 2 ods. 1 písm. h) štvrtom bode. Poznamenávame tiež, že vykonávacie predpisy v pôsobnosti Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky, napr. vyhláška č. 118/2005 Z. z., vyhláška č. 618/2005 Z. z., vyhláška č. 543/2005 Z. z., vyhláška č. 401/2006 Z. z. obsahujú právnu úpravu vzťahujúcu sa na vojenské súdy.  
Časť 4 vlastného materiálu je teda potrebné doplniť tak, aby obsahovala kompletnejšie informácie o zmenách právnych predpisov súvisiacich so zrušením vojenských súdov.

Z

A

MZV SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

MZ SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

MPSVR SR

K bodu 3.5 ( Status justičných čakateľov zanikajúcich vojenských súdov )
Podľa návrhu „vecného“ zámeru v prípade justičného čakateľa vojenského súdu dôjde ex lege k zániku služobného pomeru vzniknutého podľa zákona č. 346/2005 Z.z. o štátnej službe profesionálnych vojakov ozbrojených síl Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, pričom tento pomer by sa mal nahradiť služobným pomerom podľa zákona č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ( ďalej len „zákon o štátnej službe“ ).  
 
Navrhovaný spôsob predpokladá dve zásadné zmeny splývajúce do jedného procesu 
a) tzv. scivilnenie služobných miest justičných čakateľov vojenských súdov na štátnozamestnanecké miesta,  
b) vytvorenie ( príp. prevod ) týchto štátnozamestnaneckých miest na súdy.  
 
Tieto skutočnosti je potrebné v navrhovanom zákone upraviť. 
 
Podľa zákona o štátnej službe ( § 7 ods. 1, § 10 ods. 5 ) okresný súd i krajský súd sú samostatné služobné úrady. Súčasná právna úprava, najmä zákon o štátnej službe, zákon č. 757/2004 Z.z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, nie je jednoznačná v otázke, ktorý súd je služobným úradom justičného čakateľa. Návrh nového zákona o štátnej službe, ktorý je v súčasnosti v medzirezortnom pripomienkovom konaní zohľadnil v tomto smere zaužívanú prax podľa ktorej by služobným úradom justičného čakateľa mal byť krajský súd.  
 
Dovoľujeme si v tejto súvislosti upozorniť na nezrovnalosť, pretože podľa návrhu „vecného“ zámeru sa justičný čakateľ vojenského súdu stane „justičným čakateľom určeného všeobecného súdu“. Justičný čakateľ síce môže vykonávať štátnu službu na určenom všeobecnom súde, avšak jeho služobným úradom by sa mal stať krajský súd.

O

A

MPSVR SR

K bodu 3.8 (Vojenská prokuratúra)
Nakoľko právomoc alebo štruktúra prokuratúry ani vojenskej polície sa v tejto súvislosti nemenia, prijatím navrhovanej úpravy sa vytvorí netradičná situácia. V tejto súvislosti poukazujeme na to, že ak podobný zámer nepripravujú na generálnej prokuratúre, vznikne v Slovenskej republike akýsi polovičný duálny systém, nakoľko vojenské prokuratúry zostanú zachované, no vojenské súdy zaniknú ( hoci ich agendu oficiálne preberú civilné súdy ).

O

A

Pripomienka vzatá na vedomie; predmetná otázka spadá v prvom rade do pôsobnosti Generálnej prokuratúry.

MDPT SR | V bode 4 podbode 14 odporúčame doplniť aj ustanovenie § 70 ods. 1 písm. h) bod 4, ktorý sa taktiež dotýka postavenia justičných čakateľov vojenských súdov. | O | A |

MV SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

NKÚ SR

Vlastný materiál
Vecný zámer o zrušení vojenských súdov odôvodňuje ich zrušenie prechodom vojenských sudcov na všeobecné súdy a  tým spôsobené odstránenie prieťahov v konaní na všeobecných  súdoch. 
 
Na jednej strane by sa síce dosiahlo zvýšenie počtu sudcov okresných súdov, na strane druhej sú však vojenskí sudcovia využiteľní len v prípade trestného konania. Väčšina prieťahov v konaní sa však týka civilných vecí a v tomto prípade by prechod vojenských sudcov na okresné súdy nepriniesol očakávané výsledky. Treba tiež prihliadať na skutočnosť, že prieťahy v trestnom konaní sa skôr vyskytujú v predsúdnom konaní, čo znamená, že účasť sudcov vojenských súdov na všeobecných súdoch by nespôsobila prevratné zefektívnenie činnosti všeobecných súdov. 
 
Na druhej strane treba zohľadniť osobnú pôsobnosť vojenských súdov a špecifickú povahu trestných činov, ktoré sú predmetom konania na vojenských súdoch. Rovnako treba vziať do úvahy aj fakt, že po zániku služobných pomerov vojenských sudcov im vzniknú nároky na odchodné, výsluhové dôchodky a výsluhové príspevky.  
 
Zároveň je tiež pozoruhodné, že vecný zámer zrušenia vojenských súdov predpokladá zánik vojenských súdov a vznik špecializovaných všeobecných súdov s pôsobnosťou vo veciach vojenského súdnictva. Preto je nevyhnutné zvážiť, či ušetrené náklady na chod vojenských súdov nebudú niekoľkonásobne menšie ako výdavky štátneho rozpočtu na odchodné, výsluhové dôchodky a výsluhové príspevky vojenských sudcov. Tiež treba vziať do úvahy, že vojenské súdy pôsobia v rovnakých budovách ako vojenská prokuratúra, ktorej zrušenie sa nepredpokladá, preto sa výdavky na správu tohto majetku neznížia. 
 
Na druhej strane vznikne zvláštna situácia, keď bude existovať vojenská prokuratúra či vojenská polícia a vojenské súdy ako také zaniknú a budú existovať v rámci všeobecných súdov. Je preto na zváženie, či nezrušiť aj vojenskú prokuratúru a vojenskú políciu, ktoré by pôsobili ako špecializovaná zložka prokuratúry resp. polície, čím by bola vytvorená jednotná sústava policajných a súdnych orgánov, ako aj prokuratúry.

O

ČA

Riešenie postavenia vojenskej prokuratúry spadá v prvom rade do pôsobnosti Generálnej prokuratúry Slovenskej republiky.

ŠÚ SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

GP SR

Všeobecne
Generálna prokuratúra Slovenskej republiky nie je proti vecnej diskusii o postavení a úlohách vojenských súdov. Otázka existencie a pôsobnosti každej súčasti výkonu súdnictva je tak významná, že musí ísť o rozhodnutie politickej moci. Preto predložený materiál považujeme za podklad pre takéto rozhodnutie.  
 
K návrhu uvádzame nasledovné: 
 
1. Predovšetkým návrh neobsahuje analýzu agendy vojenských súdov. Štatistické porovnanie nápadu, či vybaviteľnosti vecí vojenskými, resp. okresnými súdmi (vyšším vojenským súdom, resp. krajským súdom) má výpovednú hodnotu o zaťaženosti a práve menšia zaťaženosť umožňuje rýchlejšie konať. Absentujú však informácie o skladbe kriminality z hľadiska druhov trestných činov, napr. aký je podiel vojenských trestných činov, či ide o skutkovo a právne zložité veci, o skladbe páchateľov (v pôsobnosti vojenských súdov nie sú iba profesionálni vojaci), prípadne aj o tom, či vojenské súdy neplnia aj úlohy v príprave na profesionálnu službu vojaka, resp. v oblasti prevencie kriminality a v oblasti mobilizácie.  
 
2. Uvedené skutočnosti nemožno ignorovať, ak agendu zaniknutých vojenských súdov budú vybavovať určené špecializované všeobecné súdy s pôsobnosťou vo veciach vojenského súdnictva a má ísť o analogickú situáciu ako v prípade iných špecializovaných súdov.  
 
Agenda konkurzov, obchodného registra, priemyslového práva, či burzových sporov má toľko osobitostí a v niektorých týchto agendách aj taký nápad, že špecializácia je nevyhnutná. Špecifičnosť agendy transformovaných vojenských súdov má vyplynúť zo špeciálneho subjektu, ktorým je vojak (hoci sa dopustí iného, ako vojenského trestného činu) alebo zo skutočnosti, že vo veci ide o vojenský trestný čin? Sudca všeobecného súdu sa vo výkone trestného súdnictva stretáva so špeciálnym subjektom a tak v tom nemožno vidieť problém. Skutkové podstaty trestných činov vojenských na rozdiel od iných trestných činov, ktoré všeobecné súdy aplikujú, sú formulované jasne a zrozumiteľne. V legislatívnom procese je návrh novely Trestného zákona, ktorým sa razantne upravujú vojenské trestné činy a aj podmienky trestnej zodpovednosti profesionálneho vojaka. Podľa nášho názoru nie sú predpoklady, aby došlo k nárastu trestnej zodpovednosti za trestné činy vojenské. Potom ani skutočnosť osobitostí vojenských trestných činov nie je dôvodom na utváranie špecializovaných súdov. Ad absurdum: oveľa významnejšia by bola špecializácia vo veciach trestných činov v doprave, v ktorých by výlučne rozhodovali sudcovia majúci vodičské oprávnenie.  
 
3. Zánik vojenských súdov má byť organizačne uskutočnený prechodom výkonu súdnictva z vojenských súdov na zákonom určené okresné súdy a krajský súd a sudcovia transformovaných vojenských súdov nebudú profesionálnymi vojakmi. Nie sú vyriešené problémy asymetrického postavenia Špeciálneho súdu a navrhuje sa ďalší asymetrický model v trestnom konaní. Na Okresné súdy v Prešove, Banskej Bystrici a Okresné súdy v Bratislave I alebo V prejde agenda vojenských obvodových súdov cca 300 vecí a na Krajský súd v Trenčíne, ako súd odvolací cca 80 vecí ročne. To nie je ani polovica priemeru vybavených vecí jedným okresným súdom a ani šestina priemeru vybavených vecí jedným krajským súdom.  
 
Sudcom transformovaných vojenských súdov zanikne status profesionálneho vojaka, ak službu profesionálneho vojaka neuprednostnia pred výkonom funkcie sudcu. Týmto sudcom budú zrejme prideľované prednostne veci z terajšej agendy vojenských súdov a aj veci z bežného nápadu.  
 
Tým bude eliminovaná rýchlosť vybavovania vecí. Je nepochopiteľné, prečo títo špecializovaní sudcovia majú prvorado vybavovať agendu terajších vojenských súdov, prečo nie trestnú agendu týkajúcu sa všetkých príslušníkov ozbrojených síl, ozbrojených a iných zborov alebo napr. agendu štátnych zamestnancov.  
 
Odvolacím súdom pre túto skutkovo a právne nenáročnú agendu, ktorej vybaviteľnosť netvorí ani polovicu priemeru vybavených vecí jedným okresným súdom, má byť Krajský súd v Trenčíne. Za povšimnutie stojí skutočnosť, že kým vojenské obvodové súdy, napr. v roku 2007 právoplatne rozhodli 289 trestných vecí, odvolací súd vybavil 67 trestných vecí.  
 
Okresné súdy, ktoré budú vybavovať agendu vojenských súdov, sú až na prípadný Okresný súd Bratislava V súdmi v sídle kraja. Pôjde o agendu tohto súdu alebo agendu bežného okresného súdu? 
 
Uvedeným iba poukazujeme na nezmyselnosť a krkolomnosť navrhovaného spôsobu prechodu výkonu súdnictva. Ak bude politická vôľa zrušiť vojenské súdy, tak ich treba zrušiť a príslušníkov ozbrojených síl podriadiť jurisdikcii miestne a vecne príslušných súdov.  
 
4. Neadekvátne riešenia sa navrhujú aj v personálnej oblasti týkajúcej sa statusu profesionálneho vojaka sudcu a justičného čakateľa, prísediaceho, administratívneho aparátu a aj prechodu správy majetku.  
 
Záver:  
 
Predložený návrh neposkytuje spoľahlivý podklad pre objektívne posúdenie stavu a činnosti vojenských súdov. Z hľadiska nápadu a vybaviteľnosti v trestnej agende súdov SR ide o skoro zanedbateľný počet skutkovo a právne jednoduchých vecí. Navrhovaný spôsob riešenia prechodu výkonu súdnictva nie je ani zefektívnením a ani skvalitnením súdneho konania a rozhodovania. Ak potenciálna výkonnosť vojenských súdov zostáva nevyužitá, tak sa treba postarať o to, aby ich výkonnosť zodpovedala výkonnosti iných súdov a ak to nie je možné, tak ich treba jednoducho zrušiť.

O

ČA

Účelom predložené materiálu nie je zrušenie doterajšej agendy vojenského súdnictva - jej charakter je dostatočne špecifický, aby odôvodňoval jej zachovanie, pričom jej efektívne vybavovanie možno dosiahnuť jej presunom na určené všeebecné súdy, ktoré budú mať postavenie špecializovaných súdov. Posudzovanie a analýza skutkovej alebo právnej náročnosti jednotlivých vecí prideľovaných vojenským súdom nie je na mieste. Predkladané riešenie zrušenia vojenských súdov považuje Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky za adekvátne - jeho konečná podoba je na rozhodnutí vlády Slovenskej republiky.

ÚOOÚ

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

NBS

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

ÚNMS SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

ÚPV SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

NBÚ

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

ÚVO

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A

PMÚ SR

Odoslané bez pripomienok
Pripomienkovanie materiálu bolo ukončené bez pripomienok.

O

A