V Y H O D N O T E N I E
medzirezortného pripomienkového konania

Ministerstvo financií SR ako predkladateľ návrhu zákona o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku a o zmene a doplnení niektorých zákonov požadovalo pripomienky od ústredných orgánov štátnej správy a inštitúcií, ktoré sú  v zmysle Legislatívnych pravidiel  a z hľadiska vecnej pôsobnosti pripomienkovým miestom.
	
K materiálu nemali pripomienky Ministerstvo obrany Slovenskej republiky, Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky, Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky, Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, Združenie miest a obcí Slovenska, Úrad na ochranu osobných údajov, Kancelária podpredsedu vlády Pála Csákyho, Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky.

Pripomienky v požadovanom termíne nepredložili Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky, Úrad vlády Slovenskej republiky – Odbor vládnej agendy, Najvyšší súd Slovenskej republiky, Garančný fond investícií, Burza cenných papierov, Odborový zväz pracovníkov peňažníctva a poisťovníctva, Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky, Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky, Asociácia obchodníkov s cennými papiermi, Asociácia správcovských spoločností, Asociácia bánk, Slovenská asociácia poisťovní.

Legislatívno-technické pripomienky boli zapracované.

Jednotlivé pripomienky sú súčasťou tohto materiálu. 

Úrad pre finančný trh
I. Všeobecne
1. Žiadame zosúladiť návrh zákona s Občianskym zákonníkom, zákonom č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov (vrátane pojmov a terminológie), ako aj opraviť odkazy na platné právne predpisy v SR.

2. Žiadame návrh zákona v prvej časti „všeobecné ustanovenia“ doplniť o znenie „Ustanovenia osobitných zákonov upravujúcich jednotlivé typy zmlúv týmto zákonom nie sú dotknuté“. 

II. K jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona
K § 2
Ustanovenie navrhujeme doplniť o nové písmeno, ktoré vymedzí v návrhu zákona používané pojmy 
-	organizovaný predaj, 
-	počiatočná zmluva o poskytnutí finančných služieb.

K § 3 ods. 1 písm. b)
Bod 2 – slovné spojenie „o cene finančnej služby“ žiadame nahradiť slovným spojením „o odplatách za finančné služby“. V zákone č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov je v § 2 definovaný pojem „cena“ a v § 1 ods. 3 definované, na čo sa zákon o cenách nevzťahuje. V uvedenom ustanovení sa uvádza: „Zákon  sa  nevzťahuje  na  cenné  papiere,  lotérie  a iné  podobné hry, na odmeny, úhrady  a platby, náhrady pri vyvlastnení, náhrady  škôd  a  nákladov,  na  poplatky,  pokuty, penále, úroky, poistné  a  medzinárodné  tarify  v   doprave  a  v  oblasti  pôšt a telekomunikácií podľa osobitných predpisov.“ Z uvedeného dôvodu žiadame do návrhu zákona zapracovať zaužívanú terminológiu, a to napr. úroky, poistné a pod. – podľa jednotlivých oblastí.

K § 3 ods. 1 písm. c)
Bod 6 - navrhujeme rozšíriť odkaz (6) aj na § 10 ods. 2 písm. d) zákona č. 97/1963    Z. z. o medzinárodnom práve súkromnom a procesnom v znení neskorších predpisov, ktorý upravuje rozhodné právo pre poistné zmluvy. V tejto súvislosti upozorňujeme, že je nevyhnutné v rámci novely vyššie uvedeného zákona nahradiť v § 10 ods. 2 písm. d) slovo „poisťovateľa“ slovom „poistníka“, a tým odstrániť vecnú nesprávnosť. 

K § 3 ods. 5
Navrhované znenie nie je jasné. Odporúčame nahradiť slovné spojenie „by bola zmluva pravdepodobne uzavretá“ slovným spojením „by mala byť zmluva uzavretá“.

K § 4 ods. 2
	Navrhované znenie § 4 je rozpore s § 788 Občianskeho zákonníka. Všeobecné poistné podmienky sú súčasťou poistnej zmluvy, a preto nemôžu byť doručené bezprostredne po uzavretí poistnej zmluvy.
Pripomienka je zásadná.

K § 5 ods. 1
V súvislosti s rozporom v § 4 ods. 2 návrhu zákona je nesprávne aj navrhované znenie v prvej vete tohto odseku. Navrhujeme tiež vypustiť v druhej vete slovné spojenie „podľa § 3 ods. 1 písm. c) štvrtého bodu“, pretože § 3 ods. 1 písm. c) bod 4 neupravuje oznámenie o odstúpení od zmluvy zo strany spotrebiteľa.

K § 5 ods. 4 písm. b) 
Občiansky zákonník, na ktorého §§ 788 - 828 odkazuje odkaz (17) nepozná „zmluvy o cestovnom poistení a poistení batožiny“ ani „podobné poistné zmluvy“. Navrhujeme zmeniť na „poistné zmluvy uzatvorené na dobu kratšiu ako jeden mesiac“.

K § 6 ods. 2
Návrh tohto ustanovenia je v rozpore s inštitútom odstúpenia od poistnej zmluvy, žiadame zosúladiť s Občianskym zákonníkom.
Pripomienka je zásadná.

K § 7 ods. 2 navrhujeme nasledovne znenie : „Spotrebiteľ za nevyžiadané finančné služby a z nich mu vyplývajúce povinnosti nie je zodpovedný a neplynú mu žiadne finančné alebo iné povinnosti.“

K § 8 ods. 2 navrhujeme nasledovne znenie : „Dodávateľ je povinný vykonávať činnosti podľa odseku 1 tak, aby nespôsobil náklady spotrebiteľovi.“ 

K § 13 ods. 1 a 2
Do tretej časti zákona „Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia“ žiadame zapracovať článok 16 Smernice 2002/65/ES.

Neakceptované.
Odôvodnenie: § 1 ods. 3 zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov hovorí, že tento zákon sa nevzťahuje na cenné papiere, poplatky, úroky, poistné a pod.

Akceptované.

Akceptované. – počiatočnú zmluvu o poskytovaní finančných služieb sme vypustili.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Ustanovenie je v súlade s článkom 5 ods. 2 smernice. 

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Táto smernica má byť implementovaná do 9. októbra 2004 a je predpoklad, že v čase keď bude tento zákon prijatý, už bude táto smernica implementovaná aj v ostatných členských štátoch, a teda toto ustanovenie by bolo zbytočné.

Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
1.  Žiadame vypustiť článok II.
 Odôvodnenie:
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky vykonáva reguláciu a dohľad nad poskytovaním elektronických komunikačných sietí a služieb podľa zákona č. 610/2003 Z.z. o elektronických komunikáciách, tj. vykonáva technickú reguláciu, nie obsahovú. Návrh zákona o predaji finančných služieb na diaľku upravuje vzájomné vzťahy medzi dodávateľom finančných služieb a ich spotrebiteľom. Je preto úplne nadbytočné, aby bol Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky zaviazaný výkonom dohľadu aj podľa tohto osobitného zákona. Pokiaľ ide o vzťahy prevádzkovateľov prostriedkov diaľkovej komunikácie a dodávateľom, tieto patria do režimu zákona o elektronických komunikáciách a preto úprava dohľadu je dostatočná tak, ako je vyjadrená v § 37 ods.1 tohto zákona. Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky môže len skontrolovať elektronické siete a zariadenia, prostredníctvom ktorých sa poskytovanie finančných služieb deje.
Ministerstvo financií Slovenskej republiky ako predkladateľ zákona o predaji finančných služieb na diaľku (ďalej len „návrh zákona“) sa v návrhu zákona odvoláva na povinnosť, ktorá Slovenskej republike vyplýva zo smernice Európskeho parlamentu a Rady zo dňa 23.septembra 2002 č. 2002/65/ES o marketingu spotrebiteľských finančných služieb na diaľku a o zmene a doplnení smernice Rady 90/619/EHS a smerníc 97/7/ES a 98/27/ES (ďalej len „smernica“). Členské štáty sú smernicou zaviazané prijať potrebné opatrenia, aby zabezpečili, že prevádzkovatelia a dodávatelia prostriedkov diaľkovej komunikácie ukončia praktiky, o ktorých bolo vyhlásené na základe súdneho rozhodnutia, správneho rozhodnutia alebo rozhodnutia vydaného orgánom dohľadu, ktoré im bolo oznámené, že sú v rozpore s touto smernicou, ak sú títo prevádzkovatelia alebo dodávatelia schopní to urobiť. 
Máme za to, že povinnosti prevádzkovateľov a dodávateľov, ktoré ustanovuje zákon sa viažu vecne aj terminologicky najmä s ochranou spotrebiteľa a nie s médiom prenosu- teda s telekomunikačným zariadením ako takým, jeho zriadením, prevádzkou alebo umiestnením. V sústave orgánov v Slovenskej republike sa nachádza špecializovaný orgán, v ktorého pôsobnosti je ochrana spotrebiteľa. Slovenská obchodná inšpekcia podľa zákona č. 128/2002 Z.z. o štátnej kontrole je všeobecným orgánom trhového dozoru v ochrane spotrebiteľa na vnútornom trhu. Zákon vymedzuje SOI nielen práva a povinnosti všeobecne, ale najmä vo vzťahu k osobitným predpisom upravujúcim otázky ochrany spotrebiteľa. Je koncipovaný tak, aby pokrýval výkon kontroly pri aplikácii všetkých právnych predpisov, podľa ktorých vykonáva SOI kontrolu, dozor a dohľad na vnútornom trhu.
 SOI je okrem iného oprávnená vykonávať kontroly podľa zákona č. 22/2004 Z. z. o elektronickom obchode a o zmene a doplnení zákona č. 128/2002 Z. z. o štátnej kontrole vnútorného trhu vo veciach ochrany spotrebiteľa a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 284/2002 Z. z. 
	Domnievame sa preto, že predkladateľ návrhu zákona v snahe určiť orgán dohľadu nad poskytovaním finančných služieb na diaľku nesprávne zhodnotil pôsobnosť a postavenie Telekomunikačného úradu Slovenskej republiky v systéme správnych orgánov Slovenskej republiky a článkom  II navrhovaného zákona chce nesystémovo uložiť Telekomunikačnému úradu Slovenskej republiky kompetencie.
      Túto pripomienku považuje ministerstvo za zásadnú.

Akceptované.

Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

1. k § 1 –  v súlade s dôvodovou správou odporúčame do predmetu zákona doplniť aj písm. c) dohľad        nad dodávateľmi finančných služieb,
2. k § 2 ods. 1 písm. b) - navrhujeme platobného charakteru vypustiť, nakoľko podľa nášho názoru  je zahrnuté v slovnom spojení bankového charakteru,
3. k § 3 -  z dôvodu jednoznačnosti odporúčame názov paragrafu 3 doplniť na Informačné povinnosti dodávateľa,
4.  k § 3 ods. 1 písm. a) 3 - navrhujeme oznamovať len IČO, informácie o obchodnom registri sú v prípade tuzemských dodávateľov nepodstatné,
5.  k § 4 ods. 3 – navrhujeme upraviť znenie v tom zmysle, že spotrebiteľ má právo používať všetky prostriedky diaľkovej komunikácie v súlade s typom poskytovanej finančnej služby,

6.  k § 5 ods. 3 – navrhujeme vypustiť, z hľadiska spotrebiteľa nie je rozhodujúce ani podstatné, či má dodávateľ subdodávateľov, nakoľko s týmito spotrebiteľ nie je v zmluvnom vzťahu,  

7.  k § 7 ods. 1 -  odporúčame upresniť v tom zmysle, že dodávateľ nesmie spotrebiteľovi poskytnúť žiadnu finančnú službu bez jeho predchádzajúcej žiadosti –a to bez výnimky! (bez ohľadu na to, čo poskytnutie finančnej služby zahŕňa alebo predstavuje).

Akceptované.

Ponechali sme v pôvodnom znení, nakoľko ide o služby súvisiace s platobným stykom.
Akceptované.

Akceptované.

Je to v súlade s článkom 5 ods. 3 smernice.

Toto ustanovenie je v súlade s čl. 6 ods. 7  smernice.

Akceptované.

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

K jednotlivým ustanoveniam:
1.	V § 3 ods. 1 písm. a) bod 3 odporúčame zobrať do úvahy nasledovné skutočnosti:

      Podľa § 2 ods. 1 písm. c) je dodávateľom fyzická osoba alebo právnická osoba podnikateľ. Pre slovenské fyzické osoby podnikateľov platí, že sa do obchodného registra zapisujú na svoj vlastný návrh (to napr. nevylučuje, aby v prípade, že podnikajú napr. na základe živnostenského oprávnenia boli zapísaní v inom registri – živnostenskom). Vo vzťahu k podnikateľom fyzickým osobám, ktoré nie sú zapísané do obchodného registra by bolo v tomto prípade nebolo možné plniť informačnú povinnosť o zápise do obchodného registra. V zahraničí, vo vzťahu k zahraničným osobám ďalej môže platiť, že sú aj v zahraničí ako podnikatelia zapísané do registra, ktorý sa označuje ako obchodný. Zmenou formulácie predmetného ustanovenia na „obchodnom registri alebo inom registri, v ktorom je zapísaný“ by sa aspoň sčasti uvedený problém vyriešil.

      V súvislosti s týmto ustanovením ďalej upozorňujeme na skutočnosť, že v zmysle platných právnych predpisov zrejme v tomto prípade ide označuje ako „číslo zápisu“ (to by malo byť pridelené vždy, keď je podnikateľ v registri zapísaný – nie je teda potrebný dodatok „ak ho má pridelené“) a nie ako „identifikačné číslo z obchodného registra“, pokiaľ predkladateľ nemal na mysli IČO. Ak mal predkladateľ na mysli IČO, je potrebné vypustiť dodatok „z obchodného registra“ a uviesť len údaj „identifikačné číslo“. Túto skutočnosť je potrebné v predmetnom ustanovení upresniť.
2.	V § 3 ods. 1 písm. a) bod 3 upozorňujeme na skutočnosť, že pojem „hlavný predmet podnikania alebo činnosti“ je zrejme pojmom doslovne prebratým z transponovanej smernice, podľa platných predpisov Slovenskej republiky sa však pri predmetoch podnikania alebo činnosti nerozlišuje medzi „hlavným“ a „vedľajším“ predmetom podnikania, ale všetky majú v zásade rovnaký „status“.
3.	V § 3 ods. 1 písm. d) navrhujeme pojem „reklamácie“ nahradiť pojmom „uplatnenia nároku zo zodpovednosti za vady“. Vo vzťahu k tejto pripomienke v plnom rozsahu platí pripomienka uvedená v rámci všeobecných pripomienok. V tejto súvislosti je potrebné, aby bola aj pojmovo „zmluva“  kompatibilná s ustanoveniami Občianskeho zákonníka.

4.	V § 4 ods. 1 nie je dostatočne zrejmé, akým spôsobom by mohol spotrebiteľ uplatňovať právo na splnenie zmluvy pred jej uzavretím a vôbec pred akýmkoľvek poskytnutím zmluvných podmienok (tie totiž musia byť nedieľnou súčasťou jej obsahu) – iné je, že by mohla byť zmluva uzavretá iba bez splnenia informačných povinností podľa § 3 ods. 1, alebo že by iba nebol dodržaný predpísaný „spôsob“ poskytnutia zmluvných podmienok a informácií (§ 4 ods. 1 prvá veta). Takýto výklad by naznačoval napr. § 4 ods. 2. To však z navrhovaného znenia § 4 ods. 1 nevyplýva. 

Navyše upozorňujeme na nejednotnosť používanej terminológie (§ 3 je označený názvom – informačné povinnosti, § 4 v odkaze na § 3 hovorí už o zmluvných podmienkach a informačných povinnostiach).
5.	§ 5 ods. 1 druhá veta upozorňujeme na nevhodné legislatívne vyjadrenie dňa začatia plynutia lehoty na odstúpenie od zmluvy.
6.	V § 11 ods. 1 navrhujeme vecne zosúladiť s ustanoveniami Občianskeho zákonníka o zmene v obsahu záväzku. Z formálnej stránky navrhujeme najmä slovo „doplnenie nových prvkov do počiatočnej zmluvy“ nahradiť slovami „zmena práv a povinností v pôvodnej zmluve“.

Akceptované.

Akceptované.

Neakceptované.
Odôvodnenie:  používame pojem reklamácia nakoľko je zaužívaný v právnych predpisoch týkajúcich sa spotrebiteľských zmlúv ( napr. zákon č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa, zákon č. 108/2000 Z . z. o ochrane spotrebiteľa pri podomovom a zásielkovom predaji). Vady sa vzťahujú skôr na veci a tu ide o služby, kde nemožno hovoriť o vade.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky

K § 2
Zo znenia cit. ustanovenia je potrebné vypustiť slovo „výlučne“, pretože slová „výlučne jeden alebo viac prostriedkov diaľkovej komunikácie“ si logicky odporujú.
„Právoplatné uzavretie zmluvy“ Občiansky zákonník, ako všeobecný kódex, neupravuje. Odporúčame preto slovo „právoplatného“ nahradiť slovom „platného“ alebo slovom „účinného“. 
Vypustiť písmená c) a d), pretože pojmy „dodávateľ“ a „spotrebiteľ“ sú definované v  § 52 ods. 2 a 3 Občianskeho zákonníka. 

V odseku 1 písm.e) sa zavádza nový pojem „sprostredkovateľ pri predaji finančnej služby na diaľku“; tento pojem však nie je právne vymedzený. 

K § 3 
V odseku 1 je zavedená informačná povinnosť dodávateľa bez súčasného povolenia možnej výnimky, hoci odsek 3 túto výnimku explicitne zakotvuje. Tak sa znenie odseku l a 3 druhej vety dostáva do vnútorného rozporu, ktorý navrhujeme odstrániť napr. doplnením slov „ak ďalej nie je ustanovené inak“ do predvetia odseku 1.
V odseku 1 písm.a) piatom bode sa uvádza nový pojem „oprávnený zástupca“ bez jeho právneho vymedzenia.
V odseku 1 písm.c) piatom bode navrhujeme znenie nahradiť napr. týmto znením: „právneho poriadku členského štátu Európskej únie, ostatných zmluvných štátov dohody o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „členský štát“) alebo inej krajiny, ktorým sa dodávateľ riadi pri kontakte so spotrebiteľom pred uzavretím zmluvy,“.
V súvislosti s odsekom 3 druhou vetou odporúčame doplniť do § 3 text, v ktorom sa výslovne uvedie, že dodávateľ je povinný oznámiť odberateľovi všetky ďalšie informácie uvedené v odseku 1, a to najneskôr do uzavretia zmluvy.

K § 5 
V odseku 1 nahradiť slová „pred uplynutím“ slovami „najneskôr v posledný deň“, čo plne korešponduje s dikciou Občianskeho súdneho poriadku. V poslednej vete odseku 1 za slová „od zmluvy“ vložiť slová „dodávateľovi na adresu oznámenú“.
V odseku 4 písm.a) žiadame vypustiť slovo „najmä“.

K § 11
Namiesto už zavedenej terminológie sa v odseku 1 zavádza nový pojem „počiatočná zmluva o poskytnutí finančných služieb“. Odporúčame preto znenie odseku 1 štylisticky upraviť napr. takto: „Tento zákon sa v prípade zmlúv, na základe ktorých sa vykonávajú za sebou idúce úkony alebo sled nezávislých úkonov rovnakého druhu, vzťahuje iba na zmluvu. Doplnenie zmluvy o nové úkony sa na účely tohto zákona považuje za novú zmluvu, na ktorú sa vzťahuje tento zákon.“.
Upozorňujeme, že znenie odseku 2 v navrhovanej podobe prekračuje rámec predmetu úpravy, ktorý vychádza zo zmluvného vzťahu pri predaji finančných služieb na diaľku; znenie odseku 2 sa tak stáva nezrozumiteľným. 

K § 13
	V odseku 1 znenie druhej vety odporúčame zmeniť takto: „Na zmluvy, ktoré boli uzavreté pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona sa vzťahujú doterajšie predpisy.“.

Akceptované.

Definície dodávateľa a spotrebiteľa sme ponechali, nakoľko náš zákon je špecifický a vyžaduje vlastnú definíciu spotrebiteľa a dodávateľa.

Akceptované.

Akceptované.

Pojem je vymedzený v § 22 Občianskeho zákonníka.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Ide o demonštratívne vymedzenie rôznych možných finančných služieb.

Akceptované.

Akceptované.

Generálna Prokuratúra

K § 3:
	Navrhované znenie odseku 1 písm. a) odporúčame upraviť podľa § 3a v spojení s § 2 ods. 2 až 4, § 8 a § 9 Obchodného zákonníka.
	Navrhované znenie odseku 1 písm. c) v piatom a siedmom bode odporúčame formulačne upraviť tak, aby nadväzovalo na úvodnú vetu.

Akceptované.

Centrálny depozitár cenných papierov SR
1.	Na účel spresnenia zákonom použitého pojmu „charakteristika finančnej služby“, navrhujeme v      § 3 ods. 1 písm. b) bod 1 doplniť poznámku pod čiarou č. 6, ktorá by odkazovala na zákonné ustanovenie § 2 ods. 1(tohto návrhu zákona), ktoré obsahuje definíciu pojmu finančná služba       s odkazom na príslušnú zákonnú úpravu, z ktorej uvedená charakteristika jednotlivých finančných služieb musí vychádzať.
2.	V § 3 ods. 4 návrhu zákona navrhujeme doplniť druhú vetu tohto ustanovenia nasledovne: „Dodávateľ pri plnení povinností podľa § 4 je povinný poskytnúť úplné informácie v rozsahu tohto zákona“.

Nie je v súlade s legislatívnymi pravidlami.

Akceptované.

Národná banka Slovenska

Všeobecne
2. Z článku 11 smernice č. 2002/65/ES Európskeho parlamentu a Rady (ďalej len „smernica”) vyplýva povinnosť pre členské štáty ustanoviť sankcie pre prípady porušenia vnútroštátneho predpisu, upravujúceho túto problematiku, dodávateľom služby. Návrh zákona dané ustanovenie priamo netransponuje; iba z tabuľky zhody vyplýva, že v takomto prípade sa má postupovať podľa osobitných zákonov. Teda navrhovateľ usudzuje, že v prípade ukladania sankcií bankám by sa malo zrejme postupovať podľa § 50 a súvisiacich platného zákona o bankách. Domnievame sa, že takéto vymedzenie pôsobnosti NBS vo vzťahu k danej problematike nepostačuje a okrem toho ani odkaz č. 46 v ustanovení § 50 ods. 1 zákona o bankách, ktorý obsahuje taxatívny výpočet osobitných zákonov, porušenie ktorých zakladá právomoc úseku bankového dohľadu NBS na konanie, sa predloženým návrhom zákona nerozširuje. Obdobne to zrejme platí aj vo vzťahu k iným dohliadacím orgánom, osobitne k Úradu pre finančný trh. 
Z vyššie uvedených dôvodov je potrebné do návrhu zákona doplniť ustanovenie, ktoré z vecného hľadiska bude znieť napríklad takto: 
„Dohľad nad dodržiavaním ustanovení tohto zákona vykonávajú   Úrad pre finančný trh Národná banka Slovenska a Slovenská obchodná inšpekcia podľa osobitných zákonov.^XX)“.
 	V poznámke pod čiarou k odkazu xx) je okrem iného potrebné uviesť zákon o dohľade nad finančným trhom a zákon o bankách. V nadväznosti na  navrhnuté znenie zákona bude potrebné rozšíriť kompetencie dohliadacích orgánov upravené v osobitných zákonoch, to znamená novelizovať príslušné ustanovenia týchto osobitných zákonov (napríklad do poznámky pod čiarou k odkazu 46 uvedenému v § 50 zákona o bankách doplniť zákon o predaji finančných služieb na diaľku).
3. Podľa smernice možno z pôsobnosti zákona vylúčiť aj úvery zabezpečené hypotékou. Dávame na zváženie, či by nebolo vhodné túto možnosť v návrhu zakotviť. Následne by bolo potrebné uložiť povinnosť oznámiť túto skutočnosť Komisii.
4. V návrhu zákona je potrebné  vymedziť vzťah upravovanej problematiky (poskytovanie finančných služieb dodávateľom pre spotrebiteľa) k záležitostiam upraveným v zákone o bankách, predovšetkým k  poskytovaniu bankových služieb  v rámci členských štátov Európskej únie, resp. zmluvných štátov EHP, ktoré sú upravené v § 11 a nasledujúcich zákona o bankách (single passport, cross-border services), a vo  vzťahu k subjektom s bankovým povolením udeleným orgánmi členských štátov a činnostiam, ktoré tieto subjekty vykonávajú na základe jednotného bankového povolenia.
Zásadná pripomienka.

K jednotlivým ustanoveniam

1. Názov navrhovaného zákona, dostatočne a adresne nevystihuje upravovanú problematiku. Z názvu príslušnej smernice je zrejmé, že podstatným je marketing – regulácia poskytovania časti finančných služieb, ktoré možno poskytovať prostriedkami diaľkovej komunikácie a nie úprava komerčného predaja takýchto služieb. Slovo “predaj” v názve vyvoláva skôr predstavu, že skôr ide o nový spôsob zmluvného poskytovania (predaja) finančných služieb, prípadne, že ide o nové druhy finančných služieb, čo nezodpovedá skutočnosti. Zmyslom a cieľom smernice je zvýšená ochrana spotrebiteľa. Tieto skutočnosti považujeme za podstatné, preto navrhujeme, aby návrh zákona neobsahoval slovo “predaj” a aby vystihoval skutočný účel smernice.

2. Vzhľadom na znenie zákona odporúčame zvážiť, či predmetom jeho úpravy (§ 1 písm. a))  nemajú byť okrem podmienok predaja finančných služieb na diaľku aj podmienky poskytovania  finančných služieb na diaľku (napríklad v nadväznosti na § 2 písm. a)).

3. Znenie § 2 písm. b) navrhujeme za účelom zosúladenia s príslušnými ustanovenia súvisiacich platných zákonov  upraviť takto:
„b) finančnými službami na diaľku činnosti bánk^1) a pobočiek zahraničných bánk^2), poskytovanie úverov alebo pôžičiek inými osobami^3), činnosti obchodníkov s cennými papiermi^4), činnosti iných osôb na vykonávanie platobného styku^5), služby v oblasti poisťovníctva^6), investičné služby^7), ...“.
Poznámky pod čiarou k odkazom 1, 2, 3, 4, 5, 6 a 7 odporúčame upraviť takto:
„1)	§ 2 ods. 1 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
2)	§ 2 ods. 5 a 8 zákona č. 483/2001 Z. z.	
3)	§ 497 až 507 Obchodného zákonníka.
§ 657 až 658 Občianskeho zákonníka.
4)	§ ... zákona č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investičných službách ) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
5)	§ 3, 12 a 21 zákona č. 510/2002 Z. z. o platobnom styku a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 604/2004 Z. z. 
6)	§ 2 ods. 1 až 4 zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
7)	§ 6 zákona č. 566/2001 Z. z.
§ 2 zákona č. 594/2003 Z. z. o kolektívnom investovaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

4. Znenie § 2 písm. c) ž g) odporúčame upraviť napríklad takto:
„c) dodávateľom podnikateľ, ktorý je fyzickou osobou alebo právnickou osobou, a ktorý na základe zmluvy na diaľku môže poskytovať (alebo predávať) spotrebiteľovi finančnú službu na diaľku, 
(v nadväznosti na definíciu dodávateľa predpokladáme, že ním má byť len fyzická osoba podnikateľ alebo právnická osoba podnikateľ, preto odporúčame túto skutočnosť v definícii zdôrazniť)  
	d)...odporúčame zvážiť, či spotrebiteľom nemôže byť aj fyzická osoba podnikateľ alebo právnická osoba, napríklad podniká v inom (nefinančnom) odvetví (živnostník)  
	e)... odporúčame zvážiť, či prostriedok diaľkovej komunikácie môže byť použitý len pri predaji finančných služieb na diaľku, t.j. či nemôže byť použitý aj pri ich poskytovaní; zároveň si dovoľujeme upozorniť, že v texte písmena je použitý pojem „sprostredkovateľ pri predaji finančných služieb na diaľku“, ktorý nie je v texte zákona definovaný.
	f) ..., 
g) ... zo znenia písmena odporúčame z dôvodu nadbytočnosti vypustiť slová „podľa písmena c)“.

7. V § 3 ods. 4 navrhujeme slovo „prepojenie“ (osobné, majetkové?) nahradiť iným vhodnejším výrazom.
8. Znenie § 3 ods. 5 nie je vecne jasné, preto je potrebné buď ho vypustiť, alebo preformulovať.  
10. V § 5 ods. 1 odporúčame znenie druhej vety buď vypustiť alebo spresniť slová „odo dňa, ktorý nastane neskôr“. Znenie tretej vety odporúčame upraviť takto: „Odstúpenie od zmluvy  je účinné dňom doručenia oznámenia o odstúpení od zmluvy podľa § 3 ods. 1 písm. c) štvrtého bodu.  Legislatívnu skratku na pojem „odstúpenie od zmluvy“ je potrebné zaviesť tam, kde bol tento pojem použitý prvýkrát. Slovo „príjemcovi“ odporúčame nahradiť slovom „dodávateľovi“.
11. V § 5 ods. 2 odporúčame do druhej vety odseku doplniť spôsob, akým bude spotrebiteľ informovaný o uzatvorení zmluvy. Do ustanovenia odporúčame zapracovať čl. 6 ods. 1 druhú zarážku smernice. 
14. V § 5 ods. 4 v bode 8 nie je jasné, čo sa myslí slovami „...nástrojov v tomto bode“.
  15. V § 6 ods. 1 odporúčame v nadväznosti na čl. 7 (1) smernice doplniť vetu: „Plnenie zmluvy sa môže začať až po tom, ako spotrebiteľ dá svoj súhlas.“ (na uvedenú vetu nadväzujú ďalšie ustanovenia návrhu).
16. V § 7 ods. 1 odporúčame časť odseku za poslednou čiarkou upraviť, nakoľko jeho znenie nie je jasné.
17. V § 7 ods. 2 odporúčame spresniť takto: „... ani mu z ich poskytnutia nevyplývajú iné povinnosti.“.  
18. V § 8 ods. 2 odporúčame spresniť takto: „ ... pri ich výkone nevznikli spotrebiteľovi náklady.“.
19. V § 9 ods. 1 odporúčame za slovo „akýchkoľvek“ doplniť slovo „budúcich“.
20. Znenie § 11 je potrebné upraviť, nakoľko postup v ňom upravený nie je jasný. Náš právny poriadok nepozná pojem „počiatočné zmluvy“ a tiež nie je jasné, čo sa myslí pod doplnením prvkov do počiatočnej zmluvy. Ide o zmluvu a dodatok k zmluve?  
21. Znenie § 12 je potrebné v nadväznosti vecný zámer  návrhu vypustiť.
22. Na začiatok tretej časti pripravovaného zákona (medzi spoločné ustanovenia) navrhujeme doplniť osobitný §13 s takýmto znením:
„§13
Požiadavkami a povinnosťami pri poskytovaní a predaji služieb na diaľku nie sú dotknuté povinnosti dodávateľov a spotrebiteľov podľa osobitných predpisov.^22)“.
Poznámka pod čiarou k odkazu 22 znie:
„22) Napríklad zákon č.367/2000Z.z. o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č.483/2001Z.z. v znení neskorších predpisov.“.

Akceptované.

Akceptované.
Odkazy na finančné služby sú na celé zákony upravujúce poskytovanie finančných služieb, v ktorých je upravené poskytovanie finančných služieb v rámci členských krajín EÚ (tzv. európsky pas)

Akceptované.

Akceptované.

Čiastočne akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Akceptované.

Toto ustanovenie vyplýva zo smernice.
Akceptované.

Úrad vlády Slovenskej republiky – Inštitút pre aproximáciu práva
V zmysle záverov Legislatívnej rady vlády SR do záverečných ustanovení žiadame doplniť vetu : „Týmto zákonom sa preberá právny akt Európskych spoločenstiev a Európskej únie uvedený v prílohe č.1“.

Transpozičnú tabuľku žiadame označiť ako Zoznam preberaných právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie.

Akceptované.

Akceptované.