B. Osobitná časť

K bodu 1 
 
          V nadväznosti na uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 109 z 20. februára 2008 sa navrhuje upraviť v Legislatívnych pravidlách vlády Slovenskej republiky povinnosť vyhotovovať návrhy všeobecne záväzných právnych predpisov s výnimkou medzinárodných zmlúv prostredníctvom Editora právnych predpisov. Súčasne sa navrhuje, aby všetky materiály legislatívnej povahy boli zverejňované na Portáli právnych predpisov.  
 
K bodu 2 
 
          V súvislosti so spustením Jednotného informačného systému na sledovanie  legislatívneho procesu sa vytvára možnosť v rámci pripomienkového konania odbúrať „papierovú“ podobu komunikácie. Vo vzťahu k pripomienkovému konaniu sa v pripomienkovom konaní navrhovalo alternatívne znenie čl. 9 ods. 2 (úvodné vety). Podľa prvej alternatívy mala zostať listinná podoba oznamu o začatí pripomienkového konania zachovaná. Podľa druhej alternatívy sa mala zrušiť listinná podoba oznamu o začatí pripomienkového konania. Vzhľadom na výsledky pripomienkového konania sa do budúcna uplatní druhá alternatíva. Ustanovenie bolo naviac aj formulačne zmenené, t.j. oznam nebude zasielať minister, či vedúci iného ústredného orgánu štátnej správy, ale použije sa vhodnejšia formulácia „predkladateľ“; k tomu pozri tiež vyhodnotenie pripomienkového konania.  
 
          Doručenie elektronickej podoby oznamu o začatí pripomienkového konania zabezpečuje priamo portál, a to súčasne s presunutím materiálu do štádia Medzirezortné pripomienkové konanie. Každá inštitúcia vystupujúca ako potenciálny pripomienkujúci subjekt má definovanú e-mailovú adresu, pričom portál pri spustení pripomienkového konania generuje e-mailovú správu – oznam o začatí pripomienkového konania – ktorú zasiela všetkým subjektom, ktoré si používateľ zvolí ako pripomienkujúce subjekty. V tejto súvislosti je potrebné poukázať na tú skutočnosť, že povinne pripomienkujúcim subjektom (čl. 9) portál doručí elektronický oznam o začatí pripomienkového konania vždy, bez ohľadu na vôľu predkladateľa.    
 
K bodu 3 
 
K čl. 9 ods. 4 
 
          Navrhovaná zmena vyplýva z funkcionality portálu, ktorý zabezpečuje doručenie oznamu o začatí pripomienkového konania všetkým zvoleným pripomienkujúcim subjektom. Preto sa navrhuje, aby sa subjektom uvedeným v čl. 9 ods. 4 doručoval len oznam o začatí pripomienkového konania, nie celý materiál. Súčasne sa navrhuje formulačná zmena – oznam nebude zasielať minister, či vedúci iného ústredného orgánu štátnej správy, ale použije sa vhodnejšia formulácia „predkladateľ“. 
K čl. 9 ods. 5 
 
          Jadrom Portálu právnych predpisov je modul pre realizáciu celého pripomienkového konania. Všetky pripomienky sa zasielajú v elektronickej podobe cez portál vyplnením príslušnej šablóny pre zadávanie pripomienok. Preto sa navrhuje ako základný princíp pre zasielaní elektronickej podoby pripomienok práve portál, pričom táto skutočnosť sa uvedie aj v ozname o začatí pripomienkového konania. Vzhľadom na niektoré vznesené pripomienky, najmä pripomienky Ministerstva financií Slovenskej republiky, sa navrhuje v ozname aj naďalej uvádzať e-mailovú adresu, a to pre z dôvodu zabezpečenia aj alternatívnej možnosti odoslania pripomienok, a to v prípade výpadku portálu, prípadne Govnet-u.  
 
K bodom 4 a 5 
 
          Vzhľadom na nie celkom jednoznačné znenie súčasného odseku 6 vo vzťahu k určeniu začiatku plynutia lehoty na pripomienkovanie sa navrhuje jednoznačné znenie, pričom ako moment začatia MPK sa navrhuje deň publikovania materiálu na Portáli právnych predpisov  do štádia Medzirezortné pripomienkové konania. Týmto momentom sa automaticky zasielajú portálom generované oznamy o začatí MPK.   
 
          Platné znenie legislatívnych pravidiel určujúcich ako okamih začatia MPK deň doručenia oznamu o zverejnení materiálu“ nepovažuje predkladateľ za jednoznačné, keďže umožňuje rôzny výklad tohto pravidla. Oznam sa podľa platného znenia zasiela v dvojakej podobe – listinnej a elektronickej. Je viac ako zrejmé, že elektronická podoba predstihne papierovú podobu v rámci doručovania, pričom je otázne, doručenie ktorej podoby je určujúce pre začatie plynutia lehoty na MPK. Rovnako je sporné doručovanie oznamu viacerým pripomienkujúcim subjektom – je objektívne nemožné doručiť tento oznam v „papierovej“ podobe v jeden deň všetkým subjektom, čo môže predznačovať rozdielne plynutie lehoty vo vzťahu k rôznym pripomienkujúcim subjektom.  
 
          Z uvedených dôvodov sa navrhuje eliminovať prípadne výkladové nezrovnalosti novou formuláciou, podľa ktorej sa MPK začína dňom publikovania materiálu na Portáli právnych predpisov do štádia Medzirezortné pripomienkové konanie.  
 
          Lehotu na pripomienkové konanie určuje portál, a to na základe určenia dňa začatia pripomienkového konania zohľadňujúc pri tom dni pracovného pokoja a štátne sviatky, ktoré sa do lehoty na pripomienkové konanie nepočítajú, t.j. lehotu nemožno bezdôvodne, resp. ľubovoľne skracovať. To platí aj v prípade skrátenia pripomienkového konania podľa čl. 9 ods. 7 (skrátené pripomienkové konanie).  
 
K bodu 6 
 
          Podobne ako v prípade oznamu o začatí pripomienkového konania sa spustením Portálu právnych predpisov do prevádzky sa vytvára možnosť odbúrania listinnej podoby pripomienok. Materiál bol do pripomienkového konania predložený v dvoch alternatívach. Prvá alternatíva požadovala súčasne aj listinnú podobu pripomienok, ale len v prípade zásadných pripomienok. Druhá alternatíva zachovávala súčasný model zasielania pripomienok, a to vždy v elektronickej podobe a súčasne aj v listinnej podobe. Vzhľadom na jednoznačné závery z pripomienkového konania sa navrhuje do budúcna uplatňovať len prvú alternatívu, t.j. pripomienky podpredsedov vlády, orgánov a inštitúcií podľa odsekov 2 a 3 sa budú zasielať výlučne cez Portál právnych predpisov, v listinnej podobe len, ak pôjde o zásadné pripomienky. Vzhľadom na zásadné, a v tomto prípade dôvodné, pripomienky Národného bezpečnostné úradu sa umožňuje nahradiť listinnú podobu zásadných pripomienok elektronickou verziou podpísanou zaručeným elektronickým podpisom  (v tomto prípade podpredsedu vlády, resp. štatutárneho orgánu inej inštitúcie)  
 
K bodu 7 
 
          Navrhovaná formulácia je výsledkom rozporového konania so zástupcami verejnosti ohľadom hromadnej pripomienky zo strany verejnosti. Ak má mať hromadná pripomienka požadovaný efekt, t.j. vyvolať rozporové konanie, musí ju podporiť príslušný počet fyzických osôb a/alebo právnických osôb. Navrhovaná zmena umožňuje verejnosti realizovať „zber podpisov“ pod hromadnú pripomienku v podstate akýmkoľvek spôsobom, či už cez Portál právnych predpisov, iný internetový portál alebo klasickým spôsobom formou petície. Dôležitý je však aj ten záver, že s prihliadnutím na navrhované znenie čl. 10 ods. 8 sa vo vyhodnotení pripomienkového konania uvedú len tie pripomienky, vrátane hromadných,  
 
K bodu 8 
 
          Ide o zmenu súvisiacu s definovaním portálu právnych predpisov ako jediného prístupového miesta pre zasielanie elektronickej podoby pripomienok. 
 
K bodu 9 
 
          Jedným z cieľov projektu Jednotný informačný systém na sledovanie legislatívneho procesu je aj transparentnosť tohto procesu. Z uvedeného dôvodu je funkcionalita portálu nastavená tak, že každá pripomienka bez ohľadu na subjekt, ktorý ju vznesie má svoj význam, a to aj v prípade, že ide o pisárske, štylistické alebo gramatické pripomienky. Preto ak sú takéto pripomienky zaslané prostredníctvom portálu, bude sa musieť predkladateľ nimi zaoberať a vyhodnotiť ich. Keďže dokument vyhodnotenie MPK sa generuje na portáli automaticky na podklade vyhodnotenia vykonaného predkladateľom (t.j. nie je potrebné, aby predkladateľ prácne prepisoval došlé pripomienky do vyhodnotenia tak ako doteraz), všetky pripomienky sa budú zobrazovať vo vyhodnotení MPK. Vzhľadom na to, že portál bude jedinými prístupovým miestom pre zasielanie elektronickej podoby pripomienok, navrhuje sa, aby pripomienky ktoré neboli doručené predkladateľovi v elektronickej podobe prostredníctvom portálu, sa neuvádzali vo vyhodnotení pripomienkového konania. Tým však nebude dotknutá povinnosť pripomienkujúceho subjektu zaoberať sa takýmito pripomienkami, resp. vyhodnotiť ich. Sú situácie, kedy zverejnenie uplatnených pripomienok môže vyvolať rôzne exogénne vplyvy, preto nič nebráni tomu, aby takéto pripomienky boli zaslané napr. len v listinnej podobe (k tomu pozri zásadnú pripomienku Národnej banky Slovenska).   
 
K bodu 10 
 
          Ide len o štylistickú zmenu v nadväznosti na dôsledné rozlišovanie terminológie „písomná forma“, „listinná podoba“ a „elektronické podoba“. Forma úkonu a podoba úkonu sú dve odlišné kategórie. Písomná forma je zachovaná aj keď je úkon vykonaný v elektronickej podobe. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje v podstate v rámci celých legislatívnych pravidiel dôsledné rozlišovanie uvedených pojmov. Vo vzťahu k pripomienkovému konaniu to znamená rozlišovanie elektronickej podoby pripomienok a listinnej podoby pripomienok.  
 
K bodom 11 až 16  
 
          Portál právnych predpisov obsahuje šablóny pre vytváranie všetkých dokumentov sprevádzajúcich vlastný materiál, preto sa navrhuje, aby priamo legislatívne pravidlá definovali povinnosť vložiť príslušný dokument na portál prostredníctvom na to určenej šablóny. Vzhľadom na uznesenie vlády Slovenskej republiky z 21. mája 2008 č. 329 (jednotná metodika na posudzovanie vybraných vplyvov) sa navrhuje vykonať zmenu názvu doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie do podoby „doložka o posúdení vplyvov“. Uvedenou zmenou sa reaguje aj na navrhovanú zmenu smernice na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády Slovenskej republiky.  
 
K bodu 17 
 
          Predloženie materiálu na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky sa v elektronickej podobe vykoná prostredníctvom portálu. V tomto prípade presunom materiálu do štádia Rokovanie poradných orgánov vlády SR, pričom používateľ si ako poradný orgán zvolí práve Legislatívnu radu vlády Slovenskej republiky a následne sa automaticky vygeneruje e-mail obsahujúci okrem sprievodných údajov aj prílohu v podobe kompletného materiálu vo formáte ZIP. Ustanovenie obsahuje aj režim predkladania elektronickej podoby materiálu v prípade nedostupnosti portálu, prípadne výpadku siete Govnet; k tomu pozri poslednú vetu.   
 
K bodu 18 
 
          Navrhuje sa, aby v prípade vypracovanie písomného záveru z rokovania Legislatívnej rady vlády SR bol tento záver zaslaný predkladateľovi aj v elektronickej podobe, pričom ho možno pripojiť na portáli k materiálu a poskytnúť tak používateľom portálu komplexnú informáciu o legislatívnom procese. Zasielanie elektronickej podoby záveru súčasne umožňuje zrýchliť tok informácií medzi Úradom vlády Slovenskej republiky a predkladateľom materiálu.  
 
K bodu 19 
 
          Portál právnych predpisov umožňuje zaslať kompletný materiál do podateľne Kancelárie Národnej rady Slovenskej republiky, a to presunutím materiálu do príslušného štádia. Túto požiadavku možno realizovať prostredníctvom Portálu právnych predpisov, a to tak, že presunutím materiálu do štádia Odoslané na rokovanie Národnej rady SR portál automaticky vygeneruje e-mail obsahujúci okrem sprievodných údajov aj prílohu v podobe kompletného materiálu vo formáte ZIP a odošle ho na e-mailovú adresu určenú Kanceláriou Národnej rady Slovenskej republiky.  
 
          Z hľadiska určenia počtu povinných výtlačkov predkladaných na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky bolo v rámci pripomienkového konania uplatnených niekoľko pripomienok. Jednoznačne možno konštatovať, že tu je snaha o zníženie počtu povinných výtlačkov z aktuálnych 260 na 5 kusov. S uvedenou iniciatívou sa predkladateľ plne stotožňuje, pričom však považujeme za potrebné poukázať na to, že táto otázka je primárne v pôsobnosti Národnej rady Slovenskej republiky. Aj keby bola schválená zmena Legislatívnych pravidiel vlády SR spočívajúca v znížení povinného postup výtlačkov na 5 kusov, nie je tu žiadna záruka toho, že Národná rada Slovenskej republiky bude na takúto zmenu prihliadať bez súčasnej zmeny rokovacieho poriadku, prípade uznesenia k legislatívnym pravidlám tvorby zákonov  
 
K bodu 20 
 
          Navrhovaná zmena súvisí s úpravou názvoslovia doložky o posúdení vplyvov; k tomu pozri odôvodnenie k bodom 11 až 16. 
 
K bodu 21 
 
          Platí primerane odôvodnenie uvedené k bodu 17.  
 
K bodom 22 a 23 
 
          Ide o legislatívno-technickú úpravu v dôsledku zmeny číslovania odsekov v čl. 13, ako aj doplnenie nového odseku 5 v čl. 4. 
 
K bodu 24 
 
          Platí primerane odôvodnenie uvedené k bodom 11 až 15.  
 
K bodu 25 
 
          Niet dôvodu na to, aby sa v rámci pripomienkového konania zasielal pripomienkujúcim subjektom návrh vyhlášky (výnosu alebo opatrenia), postačuje len zaslanie oznamu o začatí pripomienkového konania, čo zodpovedá aj aktuálnej praxi. Právna úprava sa teda prispôsobuje formulácii použitej v čl. 9 ods. 2, ako aj zaužívanej praxi.  
 
K bodu 26 
 
          Predloženie materiálu na rokovanie stálej pracovnej komisie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky v elektronickej podobe sa bude vykonávať prostredníctvom Portálu právnych predpisov, ktorý po presunutí materiálu do príslušného štádia zašle automaticky e-mailom celý materiál vo formáte ZIP na zvolenú pracovnú komisiu. Používateľ má možnosť pri vykonávaní tejto operácie zvoliť si príslušnú stálu pracovnú komisiu, ktorej má byť doručený materiál v elektronickej podobe. Ide o analogický model predkladania materiálov v elektronickej podobe, ako v prípade predloženie materiálu na rokovanie Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky.  
 
K bodu 27 
 
          Ide o analogickú úpravu ako v bode 17. Požiadavka teda smeruje k tomu, aby stála pracovná komisia svoje stanovisko zaslala predkladateľovi aj v elektronickej podobe.  
 
K bodu 28 
 
          Ide o legislatívno-technickú úpravu v dôsledku zmeny číslovania odsekov v čl. 13, ako aj doplnenie nového odseku 5 v čl. 4. 
 
K bodu 29 až 32 
 
          Elektronická verzia schváleného právneho predpisu sa bude do redakcie Zbierky zákonov zasielať prostredníctvom Portálu právnych predpisov, v tomto prípade presunutím materiálu do štádia Odoslané do Zbierky zákonov SR. Portál zašle e-mailom kompletný materiál na príslušnú e-mailovú adresu redakcie Zbierky zákonov. V nadväznosti na zásadnú pripomienky Národnej banky Slovenska sa súčasne upravuje záložné riešenie predloženie vykonávacieho predpisu do redakcie zbierky zákonov v elektronickej podobe.  
 
K bodu 33 
 
          Ustanovuje sa účinnosť navrhovaných zmien legislatívnych pravidiel, a to s prihliadnutím na znenie úlohy B.6. z uznesenia vlády Slovenskej republiky z 20. februára 2008 č. 109.  
 
K bodu 34 
 
          Navrhovaná zmena vychádza z požiadaviek aplikačnej praxe, ako aj z celkovej rozpornosti predmetného ustanovenia. Podľa platného znenia je daná možnosť nepriamej novelizácie vykonávacích právnych predpisov priamo zákonom. Uvedená možnosť nie je z hľadiska  požiadaviek na prehľadnosť právneho poriadku ako celku prípustná. Preto sa návrhom, na základe odporúčania Legislatívnej rady vlády Slovenskej republiky, pristupuje k vypusteniu sporného textu, čím sa do budúcna zamedzí prípadnej nepriamej novelizácii uvedených všeobecne záväzných právnych predpisov 
 
K bodom 35 a 36 
 
          Ide o analogickú zmenu ako je uvedená v bodoch 28, 29 a 30.