obsah

ÚVOD
1.	Súčasný stav sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska
1.1	Regionálne rozdiely v miere ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti
1.2	Regionálne rozdiely v disponibilnej miere nezamestnanosti
1.3	Aktivácia nezamestnaných v regiónoch SR
1.4	Obyvatelia v hmotnej núdzi v regiónoch SR
1.5	Regionálne rozdiely v priemernej mesačnej mzde
2	Opatrenia na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi
2.1	Podpora regionálneho rozvoja v programovacom období 2004 – 2006
2.2	Opatrenia na znižovanie rozdielov medzi regiónmi SR
2.2.1	Rozvoj infraštruktúry
2.2.2	Sociálno-ekonomické programy
2.2.3	Podpora mobility pracovnej sily
2.2.4	Fiškálna decentralizácia
3	Informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o kohéznej politike

ÚVOD
V tejto správe podrobnejšie popisujeme regionálne nerovnosti a ich stav na Slovensku. Ďalej sa venujeme popisu opatrení na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi a obsahom poslednej časti je informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o kohéznej politike.
V úvodnej kapitole popisujeme vývoj základných ukazovateľov trhu práce, a to miery ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti. Vychádzame z údajov výberového zisťovania pracovných síl spracovaného Štatistickým úradom SR. ŠÚ SR zverejňuje ukazovatele počítané na základe údajov VZPS do úrovne krajov, pri ďalšom členení na úroveň okresov by štandardné chyby boli veľké a údaje nepresné. Najaktuálnejšie údaje VZPS sú za tretí štvrťrok 2004. Z analýzy medziregionálnych rozdielov celkovo vyplýva, že hlavnou výzvou Slovenska v súčasnosti je súčasne dosahovať rast zamestnanosti a rast produktivity práce. Prispieť k tomu by mali hlavne kroky v oblasti zlepšovania podnikateľského prostredia, zvyšovanie flexibility trhu práce, znižovanie daňového a odvodového zaťaženia práce a zvyšovanie investícií, a to nielen verejných do ľudského kapitálu.
V druhej kapitole sa venujeme konkrétnym opatreniam na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi. Hlavným cieľom podpory regionálneho rozvoja je zabezpečiť vyvážený hospodársky a sociálny rozvoj Slovenskej republiky, odstrániť alebo zmierniť rozdiely v úrovni hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja regiónov, zabrániť vzniku nových oblastí s nízkou ekonomickou výkonnosťou a životnou úrovňou obyvateľov a zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj regiónov. Hodnotenie opatrení však z dôvodu neukončenia fiškálneho roka nepredkladáme v tejto správe, ale budú súčasťou budúcej polročnej správy (v júli 2005). 
V poslednej kapitole je informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o kohéznej politike. Európska komisia v súlade s Treťou správou o ekonomickej a sociálnej súdržnosti dňa 14. júla 2004 prijala 5 nových návrhov nariadení týkajúcich sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programovacie obdobie na roky 2007 – 2013. 

1.	Súčasný stav sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska
1.1	Regionálne rozdiely v miere ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti
V tejto časti popisujeme vývoj základných ukazovateľov trhu práce, a to miery ekonomickej aktivity, zamestnanosti a nezamestnanosti. Vychádzame z údajov výberového zisťovania pracovných síl (ďalej len VZPS) spracovaného ŠÚ SR. ŠÚ SR zverejňuje ukazovatele počítané na základe údajov VZPS do úrovne krajov, pri ďalšom členení na úroveň okresov by štandardné chyby boli veľké a údaje nepresné. Najaktuálnejšie údaje VZPS sú za tretí štvrťrok 2004. 
Miera ekonomickej aktivity na úrovni krajov je v rámci Slovenska porovnateľná, výrazné rozdiely sú však v štruktúre EAO – podiel pracujúcich a nezamestnaných v jednotlivých krajoch. Zatiaľ čo v miere ekonomickej aktivity je rozpätie medzi krajmi menej ako 6 percentných bodov, v miere zamestnanosti je to takmer 15 percentných bodov. Najnižšia miera ekonomickej aktivity (58,6%) je v trenčianskom kraji a najvyššia (64,3%) v bratislavskom kraji. Mieru ekonomickej aktivity výraznejšie nad priemerom SR má len kraj trnavský a bratislavský. 

Najvyššia miera zamestnanosti (meraná ako podiel zamestnaných na obyvateľstve vo veku 15 a viac rokov) je v bratislavskom kraji (59,3) a najnižšia v kraji košickom (44,5). Okrem bratislavského kraja, mieru zamestnanosti nad celoslovenským priemerom majú kraj trenčiansky a trnavský, ktoré zároveň majú aj mieru nezamestnanosti pod celoslovenským priemerom. Krajom s najvyššou mierou nezamestnanosti v treťom štvrťroku 2004 je kraj banskobystrický. 

V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roku v 1. - 3. štvrťroku 2004 vzrástol počet pracujúcich v troch krajoch – nitrianskom (o 6,9%), trnavskom (o 2,7%) a trenčianskom kraji (o 1%). Zároveň to boli tieto tri kraje, v ktorých sme zaznamenali pokles počtu nezamestnaných.

1.2	Regionálne rozdiely v disponibilnej miere nezamestnanosti
Na rozdiel od miery nezamestnanosti zisťovanej výberovým zisťovaním, registrovaná miera nezamestnanosti je založená na administratívnych údajoch z úradov práce. Tieto dve miery nezamestnanosti sú založené na rozdielnych konceptoch a meraniach. V treťom štvrťroku 2004 miera nezamestnanosti podľa VZPS prevyšuje disponibilnú mieru nezamestnanosti takmer vo všetkých krajoch približne o 4 - 5 percentných bodov. Výnimkou je kraj trenčiansky, kde je naopak disponibilná miera nezamestnanosti (8,3%) vyššia než miera nezamestnanosti podľa VZPS (8%). 

Najnižšia miera evidovanej nezamestnanosti je v bratislavskom kraji (3,7%), najvyššia v kraji košickom (19,7%). Disproporcia v priemernej miere evidovanej nezamestnanosti medzi týmito dvoma krajmi je 16 percentných bodov. 
Rozdiely v evidovanej miere nezamestnanosti sú však výrazné i v rámci jednotlivých krajov. V treťom štvrťroku 2004 boli tak ako v minulom období najvýraznejšie rozdiely v rámci kraja banskobystrického, kde krajské mesto Banská Bystrica vykazuje disponibilnú mieru nezamestnanosti 8,8%, zatiaľ čo okres Revúca 28,8%. Predstavuje to rozdiel 20 percentných bodov. Vo všeobecnosti najväčšie disproporcie vykazujú kraje s vysokou priemernou mierou nezamestnanosti – okrem banskobystrického kraja aj kraj prešovský a košický. Najnižšie disproporcie sú v rámci kraja bratislavského, kde disponibilná miera nezamestnanosti dosahuje v jednotlivých častiach 2,7% až 5,6%.

V porovnaní s tretím štvrťrokom 2003, sa disproporcie v disponibilnej miere nezamestnanosti v rámci krajov výrazne nezmenili. Vo všetkých krajoch pozorujeme mierny pokles priemernej evidovanej miery nezamestnanosti. 

1.3	Aktivácia nezamestnaných v regiónoch SR
Kumulatívne k  31.októbru 2004 poberalo aktivačný príspevok 128 901 osôb. Najväčšie zastúpenie v rámci aktivácií mala skupina uchádzačov o zamestnanie (UoZ), ktorí sa zúčastňujú menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych prác, a to v počte 89 244. V menšom počte (2812) sa aktivačných činností zúčastňujú aj občania, ktorí sú zamestnaní. 
Podiel uchádzačov o zamestnanie, ktorí sa v októbri 2004 zúčastnili menších obecných služieb alebo dobrovoľníckych prác na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie v kraji stúpa s počtom uchádzačov o zamestnanie ako i s mierou nezamestnanosti v kraji. V banskobystrickom kraji tento podiel dosahuje až 32,2%. Naopak, v kraji bratislavskom sa na aktivačných činnostiach zúčastňuje iba 4,9% uchádzačov o zamestnanie. 

Jedným z motivačných prvkov v rámci pomoci v hmotnej núdzi je poskytovanie aktivačného príspevku pre dlhodobo nezamestnaného občana, ktorý sa zamestnal a jeho príjem nepresiahol hranicu trojnásobku minimálnej mzdy, alebo začal vykonávať  samostatne zárobkovú činnosť (SZČ). Najvyšší počet dlhodobo nezamestnaných, ktorí sa zamestnali alebo začali vykonávať samostatnú zárobkovú činnosť a dostávajú aktivačný príspevok, je  v kraji prešovskom, nitrianskom a banskobystrickom, kde je zároveň aj najvyšší podiel dlhodobo nezamestnaných na celkovom počte uchádzačov o zamestnanie v kraji. Vzhľadom na vysoký podiel dlhodobo nezamestnaných, košický kraj zaostáva v počte aktivovaných dlhodobo nezamestnaných za vyššie spomínanými krajmi.

1.4	Obyvatelia v hmotnej núdzi v regiónoch SR
V súčasnosti 6,8% obyvateľov SR sú poberateľmi dávky v hmotnej núdzi (ďalej len DHN) a s nimi spoločne posudzované osoby. Podiel počtu osôb v hmotnej núdzi na obyvateľstve v jednotlivých krajoch SR kopíruje mieru nezamestnanosti v krajoch. Najvyšší podiel poberateľov DHN so spoločne posudzovanými osobami je v kraji košickom (k októbru 2004 je to 12,4%), potom nasleduje kraj banskobystrický a žilinský (k októbru 2004 je to 10,5% a resp. 9,6%), najnižší podiel vykazuje kraj bratislavský (k októbru 2004 je to 1,1%).

Ak porovnáme priemernú výšku dávky v hmotnej núdzi v októbri 2004 s priemernou výškou dávky sociálnej pomoci poskytovanej v októbri 2003, vidíme, že pomoc v hmotnej núdzi medziročne narástla vo všetkých krajoch. Najvyšší nárast zaznamenávame v banskobystrickom (17,3%) a nitrianskom kraji (16,5%), iba minimálne vzrástla priemerná výška pomoci v hmotnej núdzi v kraji prešovskom (1%) a košickom (0,3%).

1.5	Regionálne rozdiely v priemernej mesačnej mzde
V analýze krajových disproporcií miezd čerpáme z údajov ŠÚ SR o priemernej mesačnej mzde zamestnanca hospodárstva SR v treťom štvrťroku 2004, a štvrťročného výkazu o cene práce spracovaného Treximou.
Podľa údajov ŠÚ SR v období 1. - 3. štvrťrok 2004 priemerná mesačná mzda v bratislavskom kraji dosiahla 134% celonárodného priemeru, zatiaľ čo v prešovskom kraji bola priemerná mesačná mzda na úrovni 78% priemeru. Nominálna mesačná mzda v porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku narástla vo všetkých krajoch SR, najvyšší nárast (11,4%) bol zaznamenaný v bratislavskom kraji. Najpomalšie rástla nominálna mzda v košickom kraji (7,2%).
Pre absenciu údajov o cenovej hladine a produktivite práce  a ich vývoji na úrovni krajov nie je možné posudzovať vývoj disparít v životnej úrovni na základe vývoja disproporcií v priemernej mesačnej mzde. Nárast ukazovateľa disparity v nominálnej mzde nevypovedá sám o sebe o náraste rozdielov v životnej úrovni medzi krajmi.

K pohľadu na mzdovú diferenciáciu podľa vzdelania a kategórií zamestnania používame údaje o cene práce spracované Treximou. Upozorňujeme však, že údaje pochádzajúce z Treximy nereprezentujú celú populáciu pracujúcich. V nasledujúcom grafe poukazujeme na to, že priemerná mesačná mzda počítaná na vzorke firiem Treximy vykazuje vyššie hodnoty priemernej mzdy ako odhaduje ŠÚ SR za celé hospodárstvo SR. Oba zdroje však poukazujú na podobnú mieru disproporcie v priemernej mzde medzi krajmi. 

Z analýzy štruktúry mzdovej diferenciácie vyplýva, že medziregionálne rozdiely pramenia hlavne z rozdielov v odmeňovaní vyššie kvalifikovanej práce. Podľa údajov o cene práce zbieraných Treximou najmenšia mzdová diferenciácia v treťom štvrťroku 2004 v absolútnom vyjadrení je v kategórii pracujúcich so základným vzdelaním, stredným vzdelaním bez maturity a v kategórii vyučených. Najväčšie rozdiely sú naopak v kategórii pracujúcich s vedeckou kvalifikáciou, nasleduje kategória pracujúcich s vysokoškolským vzdelaním a bakalárskym vzdelaním.
Podobne, málo diferencovaní sú prevádzkoví zamestnanci v obchode a službách a pomocní a nekvalifikovaní zamestnanci, čo sú zamestnania vykonávané prevažne ľuďmi so základným vzdelaním. Nízke mzdové rozdiely sú taktiež medzi kvalifikovanými robotníkmi v poľnohospodárstve a lesníctve. 

2	Opatrenia na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi
2.1	Podpora regionálneho rozvoja v programovacom období 2004 – 2006 
Hlavným cieľom podpory regionálneho rozvoja je zabezpečiť vyvážený hospodársky a sociálny rozvoj Slovenskej republiky, odstrániť alebo zmierniť rozdiely v úrovni hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja regiónov, zabrániť vzniku nových oblastí s nízkou ekonomickou výkonnosťou a životnou úrovňou obyvateľov a zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj regiónov. 
Systém regionálneho vyrovnávania ekonomickej sily krajov s cieľom znižovania existujúcich regionálnych disparít je ustanovený v zákone č. 503/2001 Z. z.  o podpore regionálneho rozvoja a jeho novele  -  zákone č. 351/2004 Z. z. z 13. mája 2004, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 503/2001 Z. z. o podpore regionálneho rozvoja a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
V uvedenom zákone, v § 4  sú vymedzené podporované regióny. Ide o:
a)	hospodársky slabé regióny, ktoré podľa ukazovateľov hospodárskeho  a sociálneho rozvoja vykazujú podstatne nižšiu úroveň rozvoja,  ako je priemerná úroveň v Slovenskej republike; určujú ich ukazovatele charakterizujúce najmä trh práce, úroveň a štruktúru, hospodárstva, príjmy samosprávnych krajov, obcí a obyvateľov žijúcich na ich území, ako aj hustotu osídlenia,
b)	regióny s nepriaznivou štruktúrou, v ktorých sú sústredené negatívne dôsledky štrukturálnych zmien, dochádza v nich k útlmu odvetví a výrobných podnikov a  k rastu nezamestnanosti; sú určované ukazovateľmi charakterizujúcimi najmä trh práce a rozvoj podnikania.
Pri podpore regionálneho rozvoja zo štrukturálnych  fondov Európskej únie sa za hospodársky slabé regióny považujú regióny na úrovni NUTS 2, v ktorých hodnota hrubého domáceho produktu na obyvateľa v parite kúpnej sily je nižšia ako 75 % hodnoty hrubého domáceho produktu na obyvateľa  Európskej únie v parite kúpnej sily v priemere za posledné tri roky.
Podpora regionálneho rozvoja sa vykonáva formou nasledovných základných dokumentov: 
a)	Národného rozvojového plánu,
b)	Rámca podpory spoločenstva,
c)	operačného programu,
d)	regionálneho operačného programu,
e)	sektorového operačného programu,
f)	jednotného programového dokumentu,
g)	strategického programového dokumentu pre Kohézny fond,
h)	programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja samosprávneho kraja,
i)	programu hospodárskeho rozvoja a sociálneho rozvoja obce,
j)	programu Iniciatívy Európskych spoločenstiev.
Národný rozvojový plán poskytuje komplexný pohľad na súčasný stav hospodárskeho a sociálneho rozvoja Slovenska a jeho regiónov, na bariéry ďalšieho rozvoja i návrhy na ich prekonanie prostredníctvom stanovenia rozvojových priorít a stratégií. Bol vypracovaný s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť zaostalých regiónov a ich výkonnosť pri rešpektovaní trvalej udržateľnosti a tak zmierniť rozdiel v úrovni HDP na obyvateľa SR oproti priemeru členských štátov Európskej únie. Národný rozvojový plán zároveň zabezpečuje funkčnosť regionálnej politiky v symbióze so strednodobými hospodárskymi prioritami Slovenska. Tento dokument tvoril základ na vypracovanie Rámca podpory spoločenstva – dohody medzi Európskou komisiou a vládou SR o prioritách pri používaní financovania zo štrukturálnych fondov v období rokov 2004 – 2006.
V súvislosti s ekonomickým rastom v rokoch 2004  až  2006 bude cieľom Slovenskej republiky dosiahnuť úroveň presahujúcu 54 % priemerného HDP na obyvateľa členských štátov EÚ do roku 2006. Na dosiahnutie tohto cieľa sú určené 3 špecifické ciele, a to:
-	podpora ekonomického rastu a konkurencieschopnosti,
-	podpora rastu zamestnanosti,
-	podpora vyrovnaného regionálneho rozvoja.
V súlade s uvedenými cieľmi boli vypracované nasledovné programové dokumenty:
-	sektorový operačný program Priemysel a služby;
-	sektorový operačný program Ľudské zdroje;
-	sektorový operačný program Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka;
-	operačný program Základná infraštruktúra.
Prostredníctvom SWOT analýzy boli vymedzené hlavné vstupné špecifiká ekonomiky Slovenskej republiky na programovacie obdobie 2004 – 2006, ktoré možno charakterizovať nasledovnými kľúčovými disparitami a hlavnými faktormi rozvoja:
Kľúčové disparity
-	nízka ekonomická výkonnosť regiónov,
-	vysoká nerovnováha medzi ponukou a dopytom po práci,
-	nízka úroveň vybavenosti regiónov fixným kapitálom,
-	štrukturálne problémy podnikového sektora,
-	nedostatočná kvalita fungovania trhu práce,
-	nedostatočná technologická a inovačná úroveň,
-	nedostatočná úroveň dopravnej obsluhy a ekologický dlh,
-	nedostatočné využitie rozvojového potenciálu regiónov,
-	klesajúca kvalita života, najmä vidieckeho obyvateľstva,
-	nedostatočná funkčnosť výskumu a vzdelávania.
Hlavné faktory rozvoja
-	stabilné podnikateľské prostredie podporujúce investície,
-	štrukturálne zmeny zvyšujúce súhrnnú produktivitu faktorov,
-	rozvoj malého a stredného podnikania,
-	vylepšenie fungovania trhu práce,
-	zvýšenie adaptability pracovnej sily,
-	modernizácia a rozvoj základnej infraštruktúry,
-	modernizácia vzdelávacieho systému,
-	mobilizácia rozvojového potenciálu regiónov.
Z pohľadu rastového potenciálu regiónov finančná podpora vymedzená strategickými dokumentmi smeruje do:
-	ľudského kapitálu,
-	ovplyvnenia úrovne vzťahov medzi výrobnými faktormi,
-	fixného kapitálu,
-	infraštruktúry.
Možno konštatovať, že podpora regionálneho rozvoja v prvých rokoch členstva Slovenskej republiky v Európskej únii je zameraná tak na rozvoj,  ako aj lepšie využitie rastového potenciálu regiónov.
2.2	Opatrenia na znižovanie rozdielov medzi regiónmi SR
Podpora regionálneho rozvoja zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu má pozitívny vplyv na zvýšenie dynamiky hospodárskeho rastu, tvorbu nových pracovných miest a zvýšenie konkurencieschopnosti v období rokov 2004 – 2006. Zároveň táto podpora je aj prelomom v spôsobe realizácie hospodárskej politiky, ktorá  je založená na princípoch strategického plánovania.
Vláda SR už prijala rad opatrení, ktoré svojím charakterom napĺňajú cieľ vytvárať podmienky pre znižovanie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi, hlavne v snahe odstrániť disparity na trhu práce. Niektoré z týchto opatrení sú už aplikované v praxi, v iných prípadoch sa očakáva uvedenie legislatívy do praxe v najbližšom období. Navyše, už teraz ležia na stole vlády ďalšie opatrenia, ktoré majú ďalej prispieť k vytvoreniu podmienok na dynamický rozvoj zaostalejších regiónov.
Opatrenia smerujúce k vyrovnávaniu rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenska možno rozdeliť do oblastí:
1.	rozvoj infraštruktúry
2.	realizácia sociálno-ekonomických programov
3.	podpora mobility
4.	fiškálna decentralizácia
2.2.1	Rozvoj infraštruktúry
Rozvoj infraštruktúry vytvára v prvom rade podmienky na vyrovnávanie rozdielov. Za určitých podmienok môže obdobie výstavby infraštruktúrnych stavieb vytvárať pri využívaní miestnej pracovnej sily pracovné miesta, ktoré na toto prechodné obdobie môžu znižovať mieru nezamestnanosti. 
Rozvoj dopravnej infraštruktúry bude v období rokov 2004 - 2006 realizovaný na základe vládou schválených rozvojových programov, jedným z nich je aj Program priorít verejných prác na roky 2004 až 2006. Financovanie budovania dopravnej infraštruktúry bude prebiehať s použitím národných zdrojov vyčleňovaných každoročne v štátnom rozpočte aj za využitia finančných prostriedkov z fondov EÚ s cieľom znižovania regionálnych disparít. Použitie prostriedkov z fondov EÚ bude podmienené súladom financovaných projektov so schváleným operačným programom Základná infraštruktúra (OP ZI) a Stratégiou Slovenskej Republiky pre Kohézny  fond 2004 - 2006.
Prvoradým v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry je rozvoj nadradenej dopravnej infraštruktúry v pôsobnosti MDPT SR. Z pohľadu cestnej infraštruktúry ide o realizáciu Aktualizovaného nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest. Na základe zákona NR SR č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, prešli od 1. 1. 2004 cesty II. a III. triedy do vlastníctva samosprávnych krajov. 
V oblasti železničnej infraštruktúry ide hlavne o modernizáciu železničných tratí, zvyšovanie traťových rýchlostí, elektrifikáciu a peronizáciu nástupíšť. 
Rozvoj dopravnej infraštruktúry v rámci čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov  - ERDF (European Regional Development Fund – Európsky fond regionálneho rozvoja)
V rámci realizácie Priority 1 – Dopravná infraštruktúra  OP ZI ako súboru troch opatrení synergicky so stratégiou Kohézneho fondu pre oblasť dopravy sa kladie dôraz na komplexné zabezpečenie funkčnosti dopravného systému, jeho začlenenie do európskych dopravných štruktúr a na znižovanie negatívnych účinkov dopravy na životné prostredie. 
Rozvoj dopravnej infraštruktúry v rámci čerpania finančných prostriedkov z Kohézneho fondu
Rozvojové priority dopravnej infraštruktúry SR na roky 2004-2006 v rámci Kohézneho fondu sú definované v Stratégii Slovenskej republiky pre Kohézny fond  2004-2006. Sú orientované na výstavbu a modernizáciou dopravnej infraštruktúry na trasách multimodálnych paneurópskych koridorov. 
2.2.2	Sociálno-ekonomické programy 
Zákon o službách zamestnanosti (zákon č. 5/2004 Z. z.) obsahuje viaceré finančné príspevky, ktoré sú svojou povahou štátnou pomocou, poskytované sú na základe systémových pravidiel a sú nárokovateľné po splnení zákonom stanovených podmienok. Konštrukcia finančných príspevkov je navrhnutá tak, aby bola kompatibilná s príslušnými nariadeniami Európskej komisie o štátnej pomoci. 
Finančná stimulácia - výška príspevkov poskytovaných na samostatnú zárobkovú činnosť, zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a občanovi so zdravotným postihnutím na vykonávanie alebo prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti (chránenej dielne alebo chráneného pracoviska) je v jednotlivých regiónoch diferencovaná v závislosti od dvoch kritérií. Prvým je výška HDP na obyvateľa v porovnaní s referenčnou hodnotou Európskej únie a druhým priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v okrese v porovnaní s celoslovenským priemerom ako motivácia okresov s vysokou mierou nezamestnanosti. 
Znamená to, že poskytované príspevky v okresoch, ktoré patria do regiónu, kde podiel hrubého domáceho produktu na obyvateľa nedosahuje 75 % hodnoty hrubého domáceho produktu na obyvateľa Európskej únie za posledné tri roky a s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou ako je celoslovenský priemer, sú vyššie ako v okresoch, ktoré tieto parametre nemajú. 
Zmyslom takto koncipovaných nástrojov je podnietiť vo vyššej miere tvorbu pracovných miest v týchto  okresoch.
K znižovaniu regionálnych disparít v oblasti zamestnanosti prispieva Európsky sociálny fond (ESF) prostredníctvom dvoch typov projektov v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 - 2006, ktorými sú tzv. národné projekty a projekty dopytovo orientované.
Koneční prijímatelia/koneční užívatelia definovaní v doplnku programu SOP Ľudské zdroje  môžu čerpať finančné zdroje z prostriedkov ESF v rámci výziev na dopytovo - orientované projekty, ktoré sú od 20. 5. 2004 vyhlasované riadiacim orgánom SOP Ľudské zdroje na príslušné opatrenia, ako aj profitovať z tzv. národných projektov, kde je ako konečný prijímateľ definované Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny  ( NP I - Podpora zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny na trhu práce, NP II - Podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, NP III - Vzdelávanie a príprava nezamestnaných pre trh práce, NP V - Aktivácia dlhodobo nezamestnaných s nízkou motiváciou odkázaných na dávku v hmotnej núdzi ). 
Zníženiu regionálnych disparít by mali napomôcť najmä aktivity realizované v rámci: 
-	Národných projektov orientovaných na efektívne využívanie nástrojov aktívnej politiky trhu práce
-	Opatrenia 1.2 : Uľahčenie vstupu a návratu UoZ na trh práce s osobitným dôrazom na znevýhodnených UoZ  prostredníctvom podpory tvorby pracovných miest a SZČO, zameraného na zníženie regionálnych disparít v nezamestnanosti stimulovaním tvorby pracovných miest najmä v regiónoch s vysokou  mierou nezamestnanosti a stimulovanie zamestnávateľov k tvorbe pracovných miest pre znevýhodnených UoZ
-	Opatrenia 2.1 - Zlepšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnym vylúčením, zameraného na potlačenie diskriminácie znevýhodnených skupín pomocou rozvoja odborných a sociálnych zručností nevyhnutných na opätovné začlenenie na trh práce
-	Opatrenia 1.3 : Rozvoj vzdelávania a prípravy UoZ s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce, ktoré predchádza dlhodobej nezamestnanosti a ktorého cieľom je zabrániť prílevu do dlhodobej nezamestnanosti zvyšovaním zamestnateľnosti UoZ prostredníctvom programov vzdelávania
-	Opatrenia 3.1: Prispôsobenie odbornej prípravy a vzdelávania požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach, orientovaného na rozvoj odbornej pracovnej sily a súlad odborného vzdelávania so špecifickými kvalifikačnými potrebami na regionálnom trhu práce
-	Opatrenia 3.2: Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov, orientovaného na rozvoj pracovnej sily najmä v prostredí malých  a stredných podnikov, ako aj rozvoj zručností osôb ohrozených nezamestnanosťou v súvislosti s nízkou úrovňou vzdelania.
Dňa 1. 4. 2004 bol zriadený rozhodnutím ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Fond sociálneho rozvoja (FSR). FSR bude realizovať z podpory ESF Národný projekt VI „Zvýšenie zamestnateľnosti skupín postihnutých a ohrozených sociálnym vylúčením prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie“ v rámci programového dokumentu SOP ĽZ. Národný projekt VI je zameraný na zvýšenie zamestnanosti sociálne exkludovaných skupín prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie, ktoré budú vznikať na rozličných územných úrovniach (obec, okres, obvod úradu práce, soc. vecí a rodiny, /samosprávny/ kraj), a ktorých cieľom bude identifikovať, pripravovať a realizovať programy prípravy na zamestnanie a zamestnávania pre sociálne najviac znevýhodnené obyvateľstvo, pre členov separovaných a segregovaných komunít.  
Zákon o pomoci v hmotnej núdzi (zákon č. 599/2003 Z. z.) upravuje poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi formou dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke, ktorých výška nie je viazaná na regionálne rozdiely, ale je pevne ustanovená v zákone. Po uplynutí dvoch rokov od vzniku nároku na dávku a na príspevky sa platiteľom dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke stáva obec, a to v prenesenom výkone štátnej správy pri zabezpečovaní základných životných podmienok, príspevku na zdravotnú starostlivosť, ochranného príspevku a aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 8 a 9 zákona č. 599/2003 Z. z. Do originálnej pôsobnosti obce bude prechádzať vyplácanie aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 3 a 4 uvedeného zákona a príspevku na bývanie, ktorých podmienky priznania a ich výšku ustanoví  všeobecne záväzným nariadením samotná obec. Pri originálnej pôsobnosti bude obec využívať vlastné finančné zdroje. 
Nová koncepcia regionálnej podpory strategických investícií
V materiáli ministerstva financií sa navrhujú nové pravidlá pre poskytovanie investičných stimulov tak, aby verejné zdroje smerovali hlavne do zaostalých regiónov. 
Zákon o investičných stimuloch definuje základný všeobecný rámec, v ktorého medziach je možné poskytovať investičné stimuly, pričom v prípadoch, keď sú splnené zákonom stanovené požiadavky na strategickú investíciu, ponecháva vláde právo rozhodnúť o poskytnutí investičného stimulu a jeho výške. Pravidlá pre regionálnu podporu strategických investícií majú byť záväzným sprievodcom pri tomto rozhodovaní.
Podľa navrhovanej koncepcie sa budú v budúcnosti investičné stimuly poskytovať len do krajov s nadpriemernou mierou nezamestnanosti. Výnimku majú tvoriť investície gigantického objemu s významným dosahom na zamestnanosť, ktoré by Slovensko bez stimulu nezískalo, alebo investície do sektorov, kde treba zohľadniť efekty sieťových externalít (sektory s vysokým technologickým komponentom ako informačné technológie, nanotechnológie, biotechnológie atď.). Investičné stimuly by mali byť zamerané hlavne na kompenzáciu a zlepšenie nedostatočnej kvality produkčných faktorov (predovšetkým investície do ľudského kapitálu, jeho mobility a rozvoj infraštruktúry).
Priemyselné parky
Vláda taktiež plánuje investovať nemalé prostriedky na budovanie infraštruktúry priemyselných parkov, ktoré môžu slúžiť ako póly rozvoja pre celý okolitý región, v ktorom sa nachádzajú. Verejné prostriedky by mali aj v tomto prípade prioritne smerovať na podporu rozvoja priemyselných parkov v zaostalých regiónoch.
Rozvoj cestovného ruchu
S cieľom sociálno-ekonomického rozvoja regiónov bola MH SR navrhnutá schéma podpory rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike. Ide o poskytovanie pomoci de minimis na začatie realizácie poskytovania služieb cestovného ruchu novovzniknutým podnikateľom alebo existujúcim podnikateľom podnikajúcim v oblasti cestovného ruchu. Pomoc je určená na začatie podnikania alebo na rozšírenie a skvalitňovanie podnikania – poskytovanie služieb cestovného ruchu alebo činností, ktorých výsledkom sú kvalitatívne zmeny poskytovaných služieb v cestovnom ruchu.
Rozvoj regiónov môže napomôcť pomoc de minimis na rozvoj spracovania a využívania domácej obnoviteľnej suroviny - dreva v súlade s cieľmi akčného programu „Drevo  -  surovina 21. storočia“. Pomoc je určená pre projekty, ktoré sú zamerané na spracovanie a využitie domácej obnoviteľnej suroviny - dreva. Miera spracovania a využitia disponibilnej drevnej suroviny sa zohľadňuje vo výške pomoci. 
Za oprávnené projekty v zmysle schémy  sú považované individuálne projekty, ktoré sú zamerané na nákup nových technológií, strojov, prístrojov a zariadení a výstavbu alebo rekonštrukciu prevádzkových priestorov s cieľom spracovania a využívania disponibilnej suroviny – dreva. Okrem tejto podmienky pre poskytnutie pomoci musia byť splnené aj nasledujúce podmienky a to:
•	ekonomické prínosy projektu, (jasne vyčísliteľné kvantitatívnymi a kvalitatívnymi ukazovateľmi)
•	poskytnutá pomoc nesmie byť určená na výrobu komodít, ktoré sú v rozpore s platnými právnymi normami Slovenskej republiky a medzinárodným právom.
2.2.3	Podpora mobility pracovnej sily
Mobilita pracovnej sily zohráva kľúčovú úlohu pri odstraňovaní rozdielov životnej úrovne medzi regiónmi. Vláda SR podnikla patričné kroky a implementuje politiku, ktorá je zameraná tak na zvýšenie vnútornej mobility pracovnej sily, ako aj medzinárodnej, predovšetkým prihraničnej mobility pracovnej sily. 
Príspevok na sťahovanie za prácou, poskytovaný úradmi PSVR, má cieľ znižovať transakčné náklady spojené so sťahovaním a prekonať tak jednu z dôležitých finančných bariér vyššej mobility pracovnej sily. Tento príspevok sa poskytuje ako náhrada preukázaných výdavkov súvisiacich so sťahovaním z miesta trvalého pobytu do miesta výkonu nového zamestnania, ak je miesto výkonu nového zamestnania vzdialené od miesta trvalého pobytu najmenej 30 km. Príspevok sa poskytuje v prípade, že pri zmene miesta výkonu nového zamestnania došlo k zmene miesta trvalého pobytu zamestnanca. Príspevok poskytuje úrad uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 6 mesiacov, nárok naň je raz za dva roky, jednorazovo, vo výške najviac 10 000 Sk.
Z hľadiska vnútornej mobility pracovnej sily je okrem odstraňovania transakčných nákladov nevyhnutná aj dostupnosť adekvátneho bývania. Bolo by žiaduce koncentrovať v rámci existujúceho rozpočtu na podporu bývania väčší objem prostriedkov na podporu nájomného bývania, predovšetkým v oblastiach s vysokou dynamikou rozvoja a rastom zamestnanosti. Zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania už obsahuje paragraf o možnosti osobitne vyčleniť prostriedky na tento účel. V záujme napĺňania cieľa podpory bývania sociálne slabších by bolo vhodné v porovnaní so súčasným stavom výrazne znížiť podlahovú plochu bytu, na ktorej podporu obstarania sa verejné prostriedky poskytujú.
K vyššej externej mobilite by mal prispieť systém služieb poskytovaných oddeleniami sprostredkovateľských služieb úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré pomôžu uchádzačom o zamestnanie nájsť zamestnanie v členských štátoch EÚ, najmä v susediacich členských štátoch EÚ, ale aj vo vzdialenejších, najmä v tých, ktoré ponúkajú pracovné príležitosti pre Slovákov, či už trvalejšieho, sezónneho, resp. dočasného charakteru, napr. na britských farmách. 
2.2.4	Fiškálna decentralizácia
Nový systém financovania posilní samostatnosť a zodpovednosť územnej samosprávy pri rozhodovaní o použití verejných zdrojov na poskytovanie služieb občanovi. Podstatou tohto procesu je prechod od poskytovania dotácií územnej samospráve zo štátneho rozpočtu, na financovanie kompetencií prostredníctvom daňových príjmov.

3	      informácia o pripravovanej legislatíve EÚ o  kohéznej politike

Európska komisia v súlade s Treťou správou o ekonomickej a sociálnej súdržnosti dňa 14. júla 2004 prijala 5 nových návrhov nariadení týkajúcich sa štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu pre programovacie obdobie na roky 2007 – 2013.  Ide o nasledovné návrhy nariadení Európskej komisie:

1.  Návrh nariadenia Rady stanovujúci všeobecné ustanovenia týkajúce sa Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskeho sociálneho fondu a Kohézneho fondu (COM (2004) 492 final)  - nahradí Nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999

2. Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja (COM (2004) 495 final) 
- nahradí v súčasnosti platné nariadenie EP a Rady (ES) č. 1783/1999 

3. Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde (COM(2004) 493 final) - nahradí v súčasnosti platné nariadenie EP a Rady (ES) č. 1784/1999 

4.  Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje Kohézny fond (COM(2004) 494 final) 
- nahradí od 1. 1. 2007 v súčasnosti platné nariadenie Rady (ES) č. 1164/94   

5.  Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zakladá Európske zoskupenie pre cezhraničnú spoluprácu (EGCC) – nové nariadenie (COM(2004) 496 final)

V nadväznosti na schválenie Národného strategického rámca v EK sa vypracujú operačné programy k cieľom: 
- konvergencia, 
- regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť,
- Európska teritoriálna spolupráca.
 
V rámci cieľa konvergencia sa vypracujú podľa Národného  strategického rámca  jednotlivé sektorové a regionálne operačné programy.
	
V súčasnosti sa pripravuje návrh predbežného stanoviska Slovenskej republiky k novým návrhom nariadení Európskej komisie k štrukturálnym fondom a Kohéznemu fondu, ktorý bude predložený na rokovanie vlády SR v januári 2005.