Ministerstvo školstva Slovenskej republiky

Správa o stave vysokého školstva za rok 2003
 (Materiál vypracovaný v súlade s § 102 ods. 2 písm. c) zákona č. 131/2002 Z. z.)
,

Predkladá:
Martin Fronc
minister školstva

Bratislava, január 2005

Obsah
Výročná správa o stave vysokého školstva za rok 2003
1. Úvod
Časť I
2. Správa o činnosti verejných vysokých škôl v roku 2003
2.1 Vysokoškolské vzdelávanie
Študenti
Prijímacie konanie
Sieť verejných vysokých škôl a ich fakúlt
Študijné odbory
Učitelia vysokých škôl – vnútorná systemizácia
Učitelia vysokých škôl – platy
Činnosť Akreditačnej komisie
2.2 Vysokoškolská veda a technika
Podprogram Vysokoškolská veda a technika
Aktivity verejných vysokých škôl v rámci štátnych programov, projektov podporovaných Agentúrou na podporu vedy a techniky a v rámci 6. rámcového programu EÚ
2.3 Rozvoj vysokého školstva
2.4 Systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb
Časť II
3. Správa o hospodárení verejných vysokých škôl v roku 2003
3.1 Zmeny v oblasti hospodárenia vysokých škôl
3.2 Výška dotácie zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2003 a spôsob jej rozdelenia
Výška dotácie zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2003
Spôsob rozdelenia dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám
3.3 Výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl za rok 2003
Sumárne údaje zo súvah verejných vysokých škôl k 31. 12. 2003
Sumárne údaje z výkazov ziskov a strát
Štruktúra nákladov a výnosov v hlavnej činnosti
Kapitálové výdavky
Záverečná poznámka k výsledkom hospodárenia
Časť III
4. Záver k správe
Tabuľková príloha
Zoznam tabuliek

Výročná správa o stave vysokého školstva za rok 2003

Ministerstvo školstva SR (ďalej len „ministerstvo“) v súlade s § 102 ods. 2 písm. c) zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov každoročne vypracúva a zverejňuje výročnú správu o stave vysokého školstva. Predkladaný materiál obsahuje výročnú správu o stave vysokého školstva za rok 2003.
Prvú časť správy tvorí správa o činnosti vysokých škôl v roku 2003. Je zameraná na plnenie ich hlavných úloh v oblasti vysokoškolského vzdelávania, vysokoškolskej vedy a techniky, rozvoja a sociálnej podpory študentov. Druhá časť je venovaná hospodáreniu vysokých škôl. Správa je doplnená tabuľkovými prílohami. V tretej, záverečnej časti, správa stručne hodnotí rok 2003 z pohľadu napĺňania prijatej koncepcie rozvoja vysokého školstva.
Správa vychádza z údajov, ktoré vysoké školy uviedli vo svojich výročných správach o činnosti a výročných správach o hospodárení za rok 2003, ďalej z oficiálnych štatistických údajov a z údajov, ktoré má ministerstvo k dispozícii v rámci svojej koordinačnej činnosti. Niektoré doplnenia údajov si ministerstvo vyžiadalo od vysokých škôl v záverečnej fáze spracovania správy. V správe sa využívajú aj poznatky získané na pravidelných stretnutiach ministra školstva so Slovenskou rektorskou konferenciou, Radou vysokých škôl, Študentskou radou vysokých škôl a Klubom dekanov.
Správa sa zaoberá len vysokými školami v pôsobnosti rezortu ministerstva, nezaoberá sa teda vysokými školami v rezorte obrany, vnútra ani zdravotníctva. Vzhľadom na to, že počas roku 2003 pôsobila prakticky iba jedna, z hľadiska celého systému malá súkromná vysoká škola, sa správa venuje len verejným vysokým školám.
Pre prehľadnosť a ľahšiu možnosť odvolávok sú jednotlivé odseky v ďalšom texte priebežne číslované.
1. Úvod
(1)	Vysoké školstvo je jednou z prvých oblastí, v ktorých sa po roku 1998 začala na Slovensku uskutočňovať rozsiahla reforma. Podkladom na jej prípravu bola  Koncepcia ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie (ďalej len „koncepcia“) vypracovaná ministerstvom v spolupráci s vysokými školami, ktorú vláda SR schválila v auguste roku 2000, a ktorej aktuálnosť potvrdilo aj programové vyhlásenie vlády z roku 2002. Legislatívnym základom reformy sa stal zákon č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“), ktorý Národná rada Slovenskej republiky schválila 21. februára 2002, a ktorý nadobudol účinnosť 1. apríla 2002. V novembri 2003 bola zákonom č. 528/2003 Z. z. prijatá novela zákona upravujúca niektoré otázky dôležité z hľadiska práva Európskej únie. Novela tiež upresnila niektoré ustanovenia zákona na základe skúseností z jeho používania počas prvého roku.
(2)	Súčasťou koncepcie bola aj analýza stavu slovenského vysokého školstva na konci deväťdesiatych rokov. Analýza konštatovala, že v slovenskom vysokom školstve sa prejavujú viaceré príznaky krízy, a ako jej hlavné príčiny pomenovala chýbajúcu koncepcia vysokého školstva a dlhodobo kritickú situácia v jeho financovaní. 
(3)	V analýze obsiahnutej v koncepcii boli podrobne identifikované slabé stránky slovenského vysokého školstva a načrtnutá cesta ich odstránenia a rozvoja vysokého školstva prostredníctvom rozsiahlej reformy.
(4)	Ako najvýznamnejšie slabé stránky slovenského vysokého školstva boli vyhodnotené
a)	chýbajúca koncepcia vysokého školstva,
b)	nedostatočná orientácia na študenta,
c)	nedokonalá a neúplná legislatíva,
d)	nedostatočná diverzifikácia, a to tak inštitucionálna, ako i programová,
e)	dlhodobo nedostatočné financovanie a následný veľký vnútorný dlh; ako osobitne nedostatočné bolo označené financovanie vedy na vysokých školách,
f)	postupujúci rozpad personálneho zabezpečenia: prestarnutosť vysokoškolských učiteľov, nedostatok kvalitných mladých pracovníkov,
g)	vnútorná uzavretosť vysokých škôl s tendenciou k ich dezintegrácii, nejasné kompetencie a nejasné zodpovednosti vo vzťahu medzi vedeniami vysokých škôl a fakúlt a ich akademickými senátmi,
h)	legislatívne neregulované vyberanie poplatkov za niektoré formy štúdia,
i)	neexistencia mechanizmov umožňujúcich vyhodnocovať a prezentovať zodpovednosť vysokých škôl voči spoločnosti,
j)	postupujúci trend znižovania kvality vzdelávacieho procesu a výskumnej činnosti badateľný v súvislosti so zhoršujúcimi sa podmienkami pre prácu na vysokých školách,
k)	zaostávanie v používaní informačných technológií,
l)	neefektívna atomizácia vzdelávania prejavujúca sa vo veľkom počte študijných odborov a veľkom počte predmetov s častou duplicitou.
(5)	Rok 2003 bol prvým celým kalendárnym rokom, počas ktorého vysoké školy pracovali v nových podmienkach vytvorených novým zákonom. Preto predkladaná správa je aj prvým odpočtom, ako sa darí napĺňať predsavzatia vytýčené v koncepcii.
Časť I
2. Správa o činnosti verejných vysokých škôl v roku 2003
(6)	Táto časť správy obsahuje informácie zamerané na plnenie hlavných úloh verejných vysokých škôl v roku 2003. Člení sa na informácie dotýkajúce sa 
a)	vysokoškolského vzdelávania, 
b)	vedy a techniky na vysokých školách, 
c)	rozvoja vysokých škôl,
d)	systému sociálnej podpory študentov vysokých škôl.
2.1 Vysokoškolské vzdelávanie
(7)	Kalendárny rok 2003, ktorý je predmetom tejto správy, zahŕňa druhú časť akademického roku 2002/2003 a prvú časť akademického roku 2003/2004. Pretože základnou časovou jednotkou vo vysokom školstve je akademický rok, niektoré údaje, o ktorých správa hovorí, sa uvádzajú osobitne za každý z týchto akademických rokov.
Študenti
(8)	V akademickom roku 2002/2003 študovalo na verejných vysokých školách v SR v prvom a druhom stupni vysokoškolského vzdelávania 136 922 študentov, z toho v dennom štúdiu 97 932 študentov a v externom štúdiu 38 990 študentov. V akademickom roku 2003/2004 to bolo celkovo 142 253 študentov, z toho v dennom štúdiu 97 759 študentov a v externom štúdiu 44 494 študentov. Medziročný nárast predstavuje 5 331 študentov, v dennom štúdiu nastal pokles o 173 študentov. Pri hodnotení tejto skutočnosti je však potrebné vziať do úvahy, že v dôsledku prechodu z 8-ročnej základnej školy na 9-ročnú, ktorého posledná etapa sa realizovala v školskom roku 1999/2000, bol počet maturantov v roku 2003 nižší ako v roku 2002. Počty študentov študujúcich na jednotlivých vysokých školách v prvom a druhom stupni vysokoškolského vzdelávania v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 a ich porovnanie sú v tabuľke č. 1 a č. 2.
(9)	Štruktúra študentov z hľadiska prvého a druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania je nasledovná:
a)	V akademickom roku 2002/2003 študovalo v dennej forme v bakalárskom štúdiu 19 882 študentov, v magisterskom, inžinierskom a doktorskom štúdiu študovalo 78 050 študentov. Podiel študentov bakalárskeho štúdia na celkovom počte študentov denného štúdia predstavoval 20,3%. V externej forme študovalo v bakalárskom štúdiu 15 717 študentov, v magisterskom, inžinierskom a doktorskom štúdiu študovalo 23 273 študentov. Podiel študentov bakalárskeho štúdia na celkovom počte študentov externého štúdia predstavoval 40,3%,
b)	v akademickom roku 2003/2004 študovalo v dennej forme v bakalárskom štúdiu 21 503 študentov, v magisterskom, inžinierskom a doktorskom štúdiu študovalo 76 256 študentov. Podiel študentov bakalárskeho štúdia na celkovom počte študentov denného štúdia predstavoval 22,0 %. V externej forme študovalo v bakalárskom štúdiu 20 546 študentov, v magisterskom, inžinierskom a doktorskom štúdiu študovalo 23 948 študentov. Podiel študentov bakalárskeho štúdia na celkovom počte študentov externého štúdia predstavoval 46,2 %. 
(10)	V treťom stupni vysokoškolského vzdelávania, teda v doktorandskom štúdiu, študovalo v akademickom roku 2002/2003 na verejných vysokých školách v SR 8 530 študentov, z toho v dennej forme 2 067 študentov a v externej forme 6 463 študentov. V akademickom roku 2003/2004 to bolo celkovo 9 217 študentov, z toho v dennej forme 2 295 študentov a v externej forme 6 922 študentov. Počty doktorandov študujúcich na jednotlivých vysokých školách v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 a ich porovnanie sú v tabuľke č. 3 a č. 4.
(11)	V priebehu roku 2003 skončilo vysokoškolské štúdium celkovo 17 868 študentov prvého a druhého stupňa dennej formy vysokoškolského štúdia a 8 726 študentov externej formy. V porovnaní s rokom 2002 ide v dennej forme štúdia o nárast o 1 512 študentov a v externej forme štúdia o nárast o 1 168 študentov. Počty absolventov prvého a druhého stupňa vysokoškolského štúdia jednotlivých vysokých škôl sú v tabuľke č. 5
(12)	Doktorandské štúdium v priebehu roku 2003 skončilo 627 doktorandov, z toho 189 v dennej forme štúdia a 438 v externej forme štúdia. V porovnaní s rokom 2002 ide o nárast v dennej forme štúdia o 9 doktorandov a v externej forme o pokles o 25 doktorandov. Počty absolventov tretieho stupňa vysokoškolského vzdelávania jednotlivých vysokých škôl sú v tabuľke č. 6. 
Prijímacie konanie
(13)	V akademickom roku 2002/2003 bolo do prvých ročníkov vysokých škôl zapísaných celkove 35 031 nových študentov, čo predstavuje 39,8 % populácie 18-ročných. Z toho bolo  26 974 nových študentov dennej formy štúdia, čo predstavuje 30,6 % populácie 18-ročných. V akademickom roku 2003/2004 bolo do prvých ročníkov vysokých škôl zapísaných celkove 39 207 nových študentov, čo predstavuje 44,6 % populácie 18-ročných. Z toho bolo  24 150 nových študentov dennej formy štúdia, čo predstavuje 27,5 % populácie 18-ročných. 
(14)	V akademickom roku 2002/2003 si podalo prihlášky na vysokú školu 111 865 záujemcov o štúdium, v akademickom roku 2003/2004 to bolo 97 564 záujemcov o štúdium. Pokles súvisí s nižším počtom maturujúcich v roku 2003 a s demografickým vývojom. Pokles bol zaznamenaný najmä na vysokých školách a fakultách technického zamerania.
(15)	Počet podaných prihlášok prekračoval plánovaný počet na prijatie na ekonomických, humanitných, filozofických, právnických a umeleckých fakultách. Napríklad na Fakulte výtvarných umení AU v Banskej Bystrici to bol 7,3 násobok, na VŠVU v Bratislave 5,6 násobok, na Právnickej fakulte TU v Trnave 5,6 násobok, na Právnickej fakulte UMB v Banskej Bystrici 6 násobok a na Pravoslávnej bohosloveckej fakulte PU v Prešove 3,5 násobok. Podrobné údaje o prijímacom konaní v pre akademické roky 2002/2003 a 2003/2004 sú v tabuľkách č. 7 až č. 10. Vyplýva z nich aj skutočnosť, že v akademickom roku 2002/2003 resp. 2003/2004 obsadili noví študenti po zápise len 92 % resp. 76 % miest plánovaných vysokými školami na denné štúdium. Na druhej strane, v obidvoch akademických rokoch vysoké školy prekročili o takmer 50 % plánované počty novoprijatých študentov na externé štúdium.
(16)	Na dennú formu štúdia na technické smery sa zapísalo podstatne menej študentov ako bolo prijatých, tieto študijné odbory boli väčšinou bez prijímacích pohovorov, vysoké školy prijímali len na základe výsledkov zo strednej školy. 
Sieť verejných vysokých škôl a ich fakúlt
(17)	Počas roku 2003 pôsobilo na Slovensku 19 verejných vysokých škôl. Na začiatku roku sa členili na 93 fakúlt. Počet fakúl verejných vysokých škôl vzrástol počas roku 2003 o 3 fakulty (Teologická fakulta Katolíckej univerzity v Ružomberku, Fakulta informatiky a informačných technológií Slovenskej technickej univerzity v Bratislave, Fakulta stredoeurópskych štúdií Univerzity Konštantína Filozofa v Nitre). 
(18)	Fakulty vysokých škôl boli lokalizované v 66 sídlach. 
(19)	Niektoré vysoké školy mali rozvinutú sieť detašovaných pracovísk. Ich celkový počet presiahol 50.
Študijné odbory
(20)	Vysokoškolské štúdium v oboch akademických rokoch v roku 2003 prebiehalo ešte v študijných odboroch podľa predchádzajúcich predpisov. Štúdium sa uskutočňovalo v 268 študijných odboroch bakalárskeho štúdia a v 623 študijných odboroch magisterského, inžinierskeho a doktorského štúdia.
Učitelia vysokých škôl – vnútorná systemizácia
(21)	Rok 2003 bol rokom podstatných zmien dotýkajúcich sa vysokoškolských učiteľov. Do štádia praktickej aplikácie vstúpil jeden z nových prvkov zavedených do slovenského vysokého školstva novým zákonom o vysokých školách, a to vnútorná systemizácia miest vysokoškolských učiteľov. To znamená, že vysoké školy si v rámci samosprávnej pôsobnosti určili počty funkčných miest profesorov, docentov, odborných asistentov, asistentov a lektorov. Stanovenie vnútornej systemizácie je výlučnou kompetenciou vysokej školy (resp. fakulty – v závislosti od vnútorných predpisov). Cieľom zavedenia vnútornej systemizácie bolo
a)	optimalizovať a sprehľadniť počty a štruktúru vysokoškolských učiteľov, najmä profesorov a docentov; jedným z cieľov optimalizácie bolo pomôcť vysokým školám pri vytvorení lepších platových podmienok pre vysokoškolských učiteľov na najdôležitejších pozíciách, teda pre profesorov a docentov,
b)	zaviesť do celého systému motivačné prvky: funkčné miesta profesorov a docentov sa obsadzujú (verejným) výberovým konaním a na dobu určitú,
c)	vytvoriť priestor pre mladých kvalitných docentov uchádzať sa o funkčné miesta profesorov. 
(22)	Zákon uložil verejným vysokým školám zaviesť vnútornú systemizáciu ku dňu 1. januára 2003 a následne do tejto novej štruktúry zaradiť existujúcich vysokoškolských učiteľov. Zaradenie na funkčné miesta profesorov a docentov bolo možné len výberovým konaním, pričom zákon stanovil minimálne podmienky, ktoré uchádzač o takéto miesto musí spĺňať, a obmedzil čas, na ktorý je možné na základe jedného výberového konania obsadiť funkčné miesto profesora alebo docenta, na maximálne 5 rokov.
(23)	Verejné vysoké školy si v rámci vnútornej systemizácie vytvorili 11 555 miest vysokoškolských učiteľov, z toho 1 758 miest profesorov a 3 111 miest docentov. K 31. decembru 2003 mali vysoké školy obsadených 10 043 miest vysokoškolských učiteľov (86,9%), z toho 1 356 profesorov (76,6%) a 2 010 docentov (64,6%). Podrobnejšie informácie o systemizácii na jednotlivých vysokých školách sú v tabuľke č. 11.
(24)	Pri príprave zákona sa intenzívne diskutovalo o ustanovení, že funkčné miesto profesora môže obsadiť aj zamestnanec, ktorý má len vedecko-pedagogický titul docent (zákon ho označuje ako mimoriadneho profesora danej vysokej školy na rozdiel od riadneho profesora danej vysokej školy, ktorým je vysokoškolský učiteľ s vedecko-pedagogickým titulom profesora na funkčnom mieste profesora). Toto ustanovenie malo v prvom rade vytvoriť možnosť, aby funkčné miesta profesorov mohli obsadiť aj mladí schopní docenti, ktorí ešte nestihli získať titul profesora. Z údajov o reálnom obsadení týchto miest vyplýva, že vysoké školy obsadili vysokoškolskými učiteľmi s vedecko-pedagogickým titulom docent 26,3% funkčných miest profesorov. Priemerný vek týchto mimoriadnych profesorov k 31. decembru 2003 bol 52,1 rokov. Pre porovnanie uvádzame, že priemerný vek riadnych profesorov bol 59,4 rokov. Najvyšší priemerný vek mimoriadnych profesorov bol na EU Bratislava a VŠMU Bratislava – 55 rokov a najnižší na TU Košice – 48 rokov. Ďalšie podrobnosti o priemernom veku profesorov a docentov sú  v tabuľke č. 12 a č. 13 (písmenom N sú vyznačené miesta s chýbajúcimi údajmi z vysokých škôl).
(25)	 Jedným z dôsledkom zavedenia vnútornej systemizácie je aj skutočnosť, že vysokoškolský učiteľ s vedecko-pedagogickým titulom profesora, ktorý neuspeje alebo sa neprihlási vo výberovom konaní na funkčné miesto profesora, bude pôsobiť na inom funkčnom mieste vysokoškolského učiteľa. K 31. decembru 2003 takto pôsobilo na mieste docenta 35 vysokoškolských učiteľov s vedecko-pedagogickým titulom profesor (1,7% z obsadených miest docentov – pozri tabuľku č. 13) a na miestach ostatných vysokoškolských učiteľov (teda odborných asistentov, asistentov a lektorov) 45 vysokoškolských učiteľov s titulom profesor. 
(26)	Na funkčných miestach vysokoškolských učiteľov okrem funkčných miest profesorov a docentov pôsobilo k 31. decembtu 2003 deväť hosťujúcich profesorov a 40 hosťujúcich docentov. Okrem toho na týchto miestach pôsobilo 89 učiteľov s vedecko-pedagogickým titulom docent. Bez titulu PhD., resp. CSc. pôsobí na týchto miestach 4 037 učiteľov (60,4% z počtu obsadených miest ostatných učiteľov). Spomedzi vysokých škôl má najvyšší podiel učiteľov s titulom PhD. resp. CSc. SPU Nitra -  64 %, najnižší TUAD Trenčín – 20,9. Podrobnosti o jednotlivých vysokých školách a fakultách sú v tabuľke č. 14.
(27)	Počty študentov pripadajúcich podľa určenej systemizácie a jej obsadenosti na jedno funkčné miesto na jednotlivých vysokých školách a ich fakultách sú v tabuľke č. 15.
Učitelia vysokých škôl – platy
(28)	K podstatnej zmene prišlo aj v odmeňovaní, keď priemerný plat vysokoškolského učiteľa v roku 2003 dosiahol hodnotu 22 823 Sk, čo oproti priemernému platu vysokoškolského učiteľa v roku 2002 predstavovaného sumou 17 235 Sk znamenalo nárast o 32,4 0%. Túto skutočnosť možno považovať za pozitívny trend vo vzťahu k riešeniu problému personálneho zabezpečenia činnosti vysokých škôl.
(29)	Priemerný plat na funkčnom mieste profesora v roku 2003 bol 32 238 Sk, čo oproti priemernému platu profesora v roku 2002 predstavovaného sumou 25 552 Sk znamenalo nárast o 26,1 0%. Priemerný plat na funkčnom mieste docenta v roku 2003 bol 27 312 Sk, čo oproti priemernému platu docenta v roku 2002 predstavovaného sumou 21 160 Sk znamenalo nárast o 29,1 0%. Podobne ako v predchádzajúcom odseku, aj tu treba kladne hodnotiť trend zvyšovania platov. Na druhej strane však percentuálne zvýšenie v kategóriách profesorov a docentov oproti roku 2002 bolo nižšie ako v skupine všetkých vysokoškolských učiteľov, čím sa v roku 2003 znížila diferenciácia medzi funkčnými miestami profesorov a docentov a ostatnými miestami vysokoškolských učiteľov, čo predstavuje nežiadúci trend. Táto skutočnosť je však v prevažnej miere daná povinnosťou vysokých škôl dodržať minimálnu hranicu platov v jednotlivých kategóriách, ktorá sa k 1. januáru 2003 podstatne zvýšila. Napriek tejto skutočnosti ministerstvo pokladá podstatné zlepšenie odmeňovania vysokoškolských učiteľov v roku 2003 za dôležitý krok k stabilizácii personálneho zabezpečenia vo vysokom školstve.  
Činnosť Akreditačnej komisie
(30)	Pre úspešnú implementáciu reformy vysokého školstva, ako aj pre jeho úspešné fungovanie v ďalšom, je napĺňanie úloh Akreditačnej komisie kritickým faktorom.  
(31)	Nová akreditačná komisia bola vymenovaná ku dňu 1. septembra 2002. Počas roku 2003 sa stretla sedemkrát. Zaoberala sa prípravou návrhov kritérií akreditácie, osnovou hodnotiacich správ pracovných skupín a pravidlami ich práce, harmonogramom a plánom činnosti komisie a pracovných skupín, posudzovaním pilotných projektov a pod. Posudzovala projekt a vyjadrovala sa k zriadeniu Univerzity J. Selyeho, k štátnemu súhlasu na pôsobenie dvoch súkromných vysokých škôl (Vysoká škola zdravotníctva a sociálnej práce sv. Alžbety v Bratislave, n. o., Vysoká škola ekonómie a manažmentu verejnej správy v Bratislave), k návrhom na zriadenie šiestich fakúlt verejných vysokých škôl a k návrhom 211 študijných programov 1. až 3. stupňa.
2.2 Vysokoškolská veda a technika
(32)	Nevyhnutným predpokladom napĺňania poslania vysokej školy v oblasti vzdelávania, najmä v druhom stupni a v treťom stupni, je vedecký výskum. Preto sa výskumná činnosť pokladá za štandardnú súčasť aktivít každej vysokej školy. Pre výskumnú činnosť tvoriacu predpoklad vzdelávacej činnosti sa zavádza názov „špecifický výskum“.
(33)	Jedným z cieľov ministerstva je podstatne zvýšiť úlohu vysokých škôl vo výskume a vývoji z hľadiska výskumného potenciálu Slovenska. Vysoké školy sa majú stať, tak ako je to vo viacerých rozvinutých krajinách, základom výskumného potenciálu krajiny. 
(34)	V roku 2003 sa vysokoškolská veda a technika dostala do novej situácie nielen z hľadiska ustanovení nového zákona o vysokých školách, ale aj preto, že nový zákon o vede a technike otvoril vysokým školám ďalšie možnosti pre získanie podpory na svoje výskumné projekty.
Podprogram Vysokoškolská veda a technika
(35)	V rámci špecifického výskumu finančne pokrytého z programu Vysokoškolské vzdelávanie a veda objemom 638 652 tis. Sk boli ministerstvom podporované výskumné aktivity v piatich oblastiach, a to
a)	v oblasti prevádzky a rozvoja infraštruktúry vysokoškolskej vedy a techniky,
b)	v oblasti základného výskumu prostredníctvom vnútornej grantovej agentúry VEGA,
c)	v oblasti výskumu pre rezort školstva prostredníctvom vnútornej grantovej agentúry KEGA,
d)	v oblasti aplikovaného výskumu,
e)	v oblasti medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce.
(36)	Na prevádzku a rozvoj infraštruktúry bolo v roku 2003 rozpočtovaných 413 652 tis. Sk. Tieto finančné prostriedky boli rozpísané medzi jednotlivé vysoké školy na základe výkonov v oblasti vedy a techniky vyjadrených výskumnou kapacitou, objemom domácich grantov, objemom zahraničných grantov a počtom doktorandov po dizertačnej skúške.
(37)	Grantová agentúra VEGA v roku 2003 podporila 1 299 výskumných projektov z vysokých škôl v celkovom objeme 129 779 tis. Sk. Z uvedeného počtu bolo 596 nových projektov a 703 pokračujúcich projektov. Nové projekty boli vybrané šestnástimi odbornými komisiami z celkového počtu 682 žiadostí o grant. Do riešenia projektov bolo zapojených 5 621 zamestnancov vysokých škôl. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v rámci VEGA je v tabuľke č. 16. Údaje o riešených projektoch podľa jednotlivých odborných komisií VEGA sú uvedené v tabuľke č. 17.
(38)	Grantová agentúra KEGA v roku 2003 podporila 193 projektov z vysokých škôl v celkovom objeme 20 980 tis. Sk. Z uvedeného počtu bolo 96 nových projektov a 97 pokračujúcich projektov. Nové projekty boli vybrané štyrmi odbornými komisiami z celkového počtu 232 žiadostí o grant. Do riešenia projektov bolo zapojených 1 463 zamestnancov vysokých škôl. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v rámci KEGA je v tabuľke č. 18. 
(39)	V roku 2003 bolo financovaných celkove 59 projektov aplikovaného výskumu, z toho bolo 17 nových projektov so začiatkom riešenia od roku 2003. Výber nových projektov aplikovaného výskumu uskutočňovali vysoké školy v rámci vstupných oponentúr pred oponentskými radami zloženými zo zástupcov riešiteľského kolektívu, spoluriešiteľských rezortných organizácií výskumu a vývoja a podnikateľskej sféry a zástupcov realizačnej sféry.  Všetky takto vybrané projekty obdržali podporu od ministerstva. Na riešenie 59 projektov aplikovaného výskumu ministerstvo poskytlo 53 840 tis. Sk. Do riešenia týchto projektov bolo zapojených 416 pracovníkov vysokých škôl. Úspešnosť jednotlivých vysokých škôl v aplikovanom výskume je uvedená v tabuľke č. 19. 
(40)	V oblasti medzinárodnej spolupráce bolo v roku 2003 v rámci podpory špecifického výskumu financovaných celkove 180 projektov, z toho bolo 53 nových projektov so začiatkom riešenia od roku 2003. Podkladom pre výber nových projektov medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce bola kópia podpísaného kontraktu z EK alebo kópia potvrdenia o schválení projektu zahraničným koordinátorom. V prípade projektov bilaterálnej spolupráce si selekciu projektov uskutočňovali vysoké školy formou vstupných oponentských konaní pred oponentskou radou za podmienky, že partnerská zahraničná strana vopred potvrdila schválenie bilaterálneho projektu. Všetky takto vybrané projety obdržali podporu ministerstva. Na riešenie projektov medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce ministerstvo poskytlo 20 520 tis. Sk. Do riešenia týchto projektov bolo zapojených celkove 1 079 pracovníkov vysokých škôl. Prehľad o úspešnosti jednotlivých vysokých škôl v medzinárodnej vedeckej a vedecko-technickej spolupráci je uvedený v tabuľke č. 20. 
Aktivity verejných vysokých škôl v rámci štátnych programov, projektov podporovaných Agentúrou na podporu vedy a techniky a v rámci 6. rámcového programu EÚ
(41)	V súťaži o riešenie projektov v rámci štátnych programov v roku 2003 uspelo 14 verejných vysokých škôl. Podieľali sa na riešení deviatich z celkového počtu desať štátnych programov. Celková výška podpory bola 84 167 tis. Sk, čo predstavuje 18% z celkového objemu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu poskytnutých na riešenie úloh výskumu a vývoja v rámci štátnych programov. Úspešnosť vysokých škôl pri riešení úloh štátnych programov výskumu a vývoja v porovnaní s inými sektormi výskumu a vývoja je uvedená v tabuľke č. 21.
(42)	Verejné vysoké školy podali v roku 2003 spolu 69 žiadostí o financovanie projektov prostredníctvom APVT. Vybratých na financovanie bolo 34 projektov vysokých škôl, pričom APVT poskytla na ich riešenie 30 379 tis. Sk. Pre porovnanie uveďme, že APVT poskytla v roku 2003 podporu celkovo 134 projektom. Úspešnosť jednotlivých vysokých škôl v riešení úloh výskumu a vývoja v rámci APVT je uvedená v tabuľke č. 22. Porovnanie účasti jednotlivých sektorov výskumu  a vývoja na čerpaní prostriedkov APVT v roku 2003 podáva tabuľka č. 23.
(43)	Sektor vysokých škôl sa v roku 2003 so 49 schválenými projektmi stal najúspešnejším podľa počtu účastí v schválených projektoch 6. RP EÚ. Sektor vysokých škôl získal z EK v sledovanom období 382 512 EUR, čo predstavuje 15,9 % z celkového objemu 2 401736 EUR, ktoré poskytla EK slovenským inštitúciám výskumu a vývoja zapojených do riešenia projektov 6. RP (podľa kontraktov podpísaných do júna 2004).
2.3 Rozvoj vysokého školstva
(44)	Zákon predpokladá pre vysoké školstvo existenciu základného programového dokumentu s názvom „Dlhodobý zámer vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti“ (ďalej „dlhodobý zámer ministerstva“), ktorý vypracováva mininsterstvo na päť až desať rokov.
(45)	Pre rok 2003 bol dlhodobý zámer ministerstva vyjadrený v koncepcii schválenej vládou v roku 2000, ktorá bola aj podkladom pre vypracovanie zákona. 
(46)	Ministerstvo premietlo rozvojové zámery v oblasti vysokého školstva pre rok 2003 do osobitného usmernenia dotýkajúceho sa predkladania rozvojových projektov. Na rok 2003 boli vypísané nasledovné tématické oblasti pre rozvojové projekty:
a)	Zlepšenie podmienok pre používanie informačných technológií na vysokých školách,
b)	Inovácia a budovanie unikátnych pracovísk,
c)	Podpora efektívnosti doktorandského štúdia a kvalifikačného rastu mladých zamestnancov vysokých škôl.
(47)	Podporou projektov v oblasti zlepšenia podmienok pre používanie informačných technológií riešilo ministerstvo viacero slabých miest slovenského vysokého školstva identifikovaných v podkladovej analýze ku koncepcii. V tejto oblasti boli financované väčšie centrálne projekty a projekty podávané vysokými školami. 
(48)	Centrálne projekty boli projekty s celoslovenskou pôsobnosťou, ktorých sa ministerstvo školstva priamo zúčastňovalo, alebo aktívne participovalo pri ich zabezpečovaní a realizácii v pravidelnom kontakte s vysokými školami. Tieto projekty pritom zahŕňali všetky alebo aspoň podstatnú časť slovenských vysokých škôl. 
(49)	V roku 2003 boli riešené nasledovné centrálne projekty:
a)	Ďalší rozvoj vysokorýchlostnej akademickej komunikačnej infraštruktúry vrátane metropolitných sietí s napojením na Európsku akademickú komunikačnú sieť (SANET II),
b)	Sieť akademických knižníc,
c)	Informačný systém vysokých škôl,
d)	Personálne zabezpečenie oblasti IT na pracoviskách slovenských vysokých škôl.
(50)	Výsledok, ktorý bol dosiahnutý v projekte akademickej dátovej siete SANET II, je treba pokladať za mimoriadny a ojedinelý. Do tohto projektu ministerstvo školstva investovalo v roku 2003 147 000 tis. Sk (celkové náklady na projekt v rokoch 2000 – 2003 dosiahli 356 000 tis. Sk). Výsledkom je 7000-násobné zvýšenie prenosových rýchlostí pre akademickú komunitu a miesto medzi štyrmi najlepšími európskymi akademickými sieťami. Podrobnejšie porovnanie je realizované v tabuľke č. 24.
(51)	V rámci projektu budovania siete akademických knižníc bol aj v roku 2003 zabezpečený prístup zamestnancov verejných vysokých škôl ku kľúčovým svetovým databázam bibliografických údajov Web of Science a Current Contents. Náklady na tento projekt v roku 2003 predstavovali 17 543 tis. Sk.
(52)	V rámci projektu Infomačný systém vysokých škôl bolo vypracované zadanie pre vybudovanie centrálneho Finančného informačného systému a pripravená verejná súťaž na jeho obstaranie.
(53)	Pre projekty podávané jednotlivými vysokými školami boli stanovené témy, ktoré vychádzali z analýzy slabých miest v oblasti používania informačných technológií na vysokých školách, konkrétne
a)	rozvoj základnej informačnej infraštruktúry vysokej školy,
b)	podpora  používateľov,
c)	využívanie IT ako prostriedku pre e-vzdelávanie (e-learning),
d)	vytváranie podmienok na zvyšovanie úrovne prípravy odborníkov v oblasti informatiky,
e)	využitie IT pri zabezpečení riadenia a prevádzky vysokej školy.
(54)	Na podporu projektov v oblasti zlepšenia podmienok pre používanie informačných technológií predkladaných jednotlivými vysokými školami vyčlenilo mininsterstvo v roku 2003 celkovo 125 361 tis. Sk.
(55)	Podpora projektov v tématickej oblasti inovácie a budovania unikátnych pracovísk bola zameraná na inováciu resp. budovanie unikátnych pracovísk vysokých škôl, a to najmä tých, ktoré sa využívajú pri výchove doktorandov. Vzhľadom na obmedzenú výšku finančných prostriedkov boli uprednostňované projekty zaoberajúce sa inováciou alebo dobudovaním existujúcich unikátnych pracovísk, nevylučovali sa však úplne ani projekty na vytváranie nových unikátnych pracovísk. Ministerstvo vybralo z celkového počtu viac ako 150 predložených projektov v roku 2003 na financovanie 24 projektov. Na ich financovanie uvoľnilo sumu vo výške 41 133 tis. Sk.
(56)	Posledná tématická oblasť zameraná na podporu efektívnosti doktorandského štúdia a kvalifikačného rastu mladých zamestnancov vysokých škôl obsahovala opatrenie motivujúce vysoké školy k zvyšovaniu úspešnosti v oblasti úspešného ukončovania doktorandského štúdia a v oblasti kvalifikačného rastu mladých zamestnancov vysokých škôl.
2.4 Systém sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb
(57)	V oblasti sociálnej podpory študentov a sociálnych služieb priniesol doterajší priebeh reformy podstatné zmeny, ale ich rozsah nemožno pokladať za dostatočný, a to ani v oblasti legislatívy, ani v oblasti reálnej podpory.
(58)	V roku 2003 pozostával systém sociálnej podpory študentov zo sociálnych štipendií a študentských pôžičiek poskytovaných Študentským pôžičkovým fondom. Sociálne služby boli reprezentované dotovanými stravovacími a ubytovacími službami a príspevkom na športové aktivity realizované prostredníctvom vysokoškolských telovýchovných jednôt a vysokoškolských športových klubov a kultúrne aktivity realizované prostredníctvom akademických súborov.
(59)	Sociálne štipendiá sa v roku 2003 pohybovali v rozsahu 800 – 2 500 Sk a štipendium bolo možné získať, ak mesačný príjem na jedného člena okruhu spoločne posudzovaných osôb nepresiahol 3 700 Sk. Náklady na sociálne štipendiá dosiahli v roku 2003 viac ako 201 000 tis. Sk. V roku 2003 štipendiá poberalo 10 072 študentov, čo predstavovalo 10,3 % denných študentov. Čerpanie sociálnych štipendií podľa jednotlivých vysokých škôl je v tabuľke č. 25.
(60)	Študenstský pôžičkový fond poskytol v roku 2003 pôžičky 5 601 žiadateľom. O pôžičky sa uchádzalo 6 054 žiadateľov. Celkový objem pôžičiek poskytnutých v roku 2003 dosiahol objem 117 000 tis. Sk. 
(61)	Novelou zákona prijatou na konci roku 2003 sa zdvojnásobila maximálna výška pôžičky na 40 000 Sk ročne. 
(62)	Ministerstvo prostredníctvom Ústavu informácií a prognóz školstva zorganizovalo aj v roku 2003 prieskum o sociálnej situácii študentov. Podľa neho boli v roku 2003 priemerné mesačné výdavky vysokoškolského študenta bývajúceho mimo domácnosti rodičov 5 300,- Sk a študenta bývajúceho u rodičov 4 000,- Sk. 
(63)	Na konci roku 2003 bolo študentom vysokých škôl k dispozícii 73 študentských domovov s kapacitou 44 992 lôžok. Ďalšie kapacity na ubytovanie študentov získali vysoké školy na základe zmlúv s inými subjektmi. Tieto kapacity predstavovali k 31. decembru 2003 celkovo 3 134 lôžok. Podrobnejšie informácie sú v tabuľke č. 26. 
(64)	Na výstavbu nových a na rekonštrukciu existujúcich ubytovacích kapacít bolo v rokoch 2003 poskytnutých zo štátneho rozpočtu 202 636 tis. Sk kapitálových výdavkov. 
(65)	Napriek zvýšeniu kapacity študentských domovov a zabezpečeniu ďalších ubytovacích kapacít na základe zmlúv zostalo aj v roku 2003 okolo 20 % žiadostí o ubytovanie nevybavených. Podrobnejšie údaje sú v tabuľke č. 26. 
(66)	Objem financií poskytnutých na prevádzku študentských domovov v roku 2003 bol odvodený od počtu lôžok s pevným príspevkom na lôžko, ktorého výška závisí od veku študentského domova. Na mzdy zamestnancov študentských domovov sa finančné prostriedky zo štátnaho rozpočtu prideľovali na základe „historického princípu“. Zo štátneho rozpočtu sa poskytoval príspevok aj na ubytovanie študentov v zariadeniach, ktoré nie sú študentskými domovmi, ale s ktorými mala vysoká škola uzavretú zmluvu o ubytovaní svojich študentov.
(67)	Dotovanie stravovacích služieb sa realizovalo formou príspevku na každé vydané hlavné jedlo študentom. Tento príspevok predstavoval v roku 2003 čiastku 17 Sk. Za negatívny jav je potrebné pokladať pokračujúci pokles počtu vydaných hlavných jedál pre študentov takmer na všetkých verejných vysokých školách. 
Časť II
3. Správa o hospodárení verejných vysokých škôl v roku 2003
(68)	Táto časť správy sa zaoberá hospodárením verejných vysokých škôl v roku 2003. V jej prvej časti je stručná rekapitulácia zmien, ktoré nastali v oblasti financovania vysokých škôl po prijatí nového zákona o vysokých školách. Potom nasleduje informácia o výške a spôsobe rozdelenia dotácie zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám a nakoniec sú uvedené výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl v roku 2003 tak, ako vyplývajú z výročných správ o hospodárení.
3.1 Zmeny v oblasti hospodárenia vysokých škôl 
(69)	Rok 2003 bol prvým celým kalendárnym rokom, počas ktorého verejné vysoké školy pôsobili v nových ekonomických podmienkach, ktoré boli dôsledkom ich transformácie z rozpočtových organizácií na organizácie typu „verejná vysoká škola“.
(70)	Nový spôsob hospodárenia spočíva na viacerých zmenách, ktoré možno rozdeliť do troch skupín:
a)	prechod na viaczdrojové financovanie vrátane nového spôsobu hospodárenia s prostriedkami štátneho rozpočtu,
b)	zmena v oblasti vzťahu vysokých škôl k majetku,
c)	prechod na rozpočtovanie výnosov a nákladov a na akruálne účtovníctvo.
(71)	Najvýraznejšou zmenou v prvej skupine je skutočnosť, že zákon už negarantuje vysokej  škole pokrytie všetkých výdavkov potrebných na jej činnosť zo štátneho rozpočtu, ako to bolo, aj keď do značnej miery teoreticky, v čase, keď bola rozpočtovou organizáciou. Vysoká škola si je povinná časť finančných prostriedkov na svoju činnosť získať vlastnými aktivitami.
(72)	Do prvej skupiny zmien možno zaradiť aj opatrenie, podľa ktorého vysokej škole zostávajú v nových podmienkach všetky príjmy, ktoré získa (neodvádza ich ako predtým do štátneho rozpočtu).  Ponechanie príjmov vysokej škole predstavuje jednoznačne motivujúci prvok pre ich získavanie. 
(73)	K efektívnemu využívaniu finančných prostriedkov jednoznačne prispieva aj opatrenie, podľa ktorého finančné prostriedky  môže vysoká škola preniesť do budúceho roka. V praxi pritom môže ísť o viacero druhov finančných prostriedkov, napríklad krytie fondu reprodukcie, finančné prostriedky na projekty pokračujúce v nasledujúcom roku alebo jednoducho finančné prostriedky ušetrené efektívnym výkonom činností vysokej školy. Veľká časť týchto prostriedkov bola v minulosti narýchlo spotrebovávaná pred koncom roku „aby neprepadli“.
(74)	Posledným opatrením z tejto skupiny je prideľovanie  finančných prostriedkov vysokej škole vo forme tzv. blokového grantu, teda vnútorne neštrukturované. Predtým mali vysoké školy v rámci pridelených finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu presne vymedzené finančné prostriedky na mzdy a transfery. Teraz sú finančné prostriedky zo štátneho rozpočtu poskytované formou tzv. blokového grantu, čo hlavne znamená, že vysoká škola sa sama rozhoduje, akú časť finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu použije na mzdy a akú časť na prevádzku, resp. ďalší rozvoj. Ministerstvo školstva v súčasnosti stanovilo len hranicu, že osobné náklady nesmú presiahnuť 80 % finančných prostriedkov poskytnutých verejnej vysokej škole zo štátneho rozpočtu ma bežné výdavky.
(75)	Hlavnou zmenou v druhej skupine zmien je prechod majetku, ktorý vysoké školy používajú na svoju činnosť, z vlastníctva štátu do ich vlastníctva. Celkovo prešiel takto do vlastníctva vysokých škôl k 1. januáru 2003 majetok v účtovnej hodnote 14 miliárd 908 miliónov Sk. Dôvodom tohto opatrenia bol predpoklad, že vzťah vlastníka k majetku je iný, ako vzťah správcu, a teda vysoké školy budú efektívnejšie narábať s majetkom ako jeho vlastníci. Aby sa zabránilo zneužitiu tohto opatrenia zo strany vysokých škôl, zákon zaviedol nový inštitút správnej rady, v ktorej má zastúpenie aj štát, a ktorá musí schvaľovať väčšie majetkové operácie.
(76)	Veľmi významnou zmenou je aj zavedenie odpisovania majetku, ktoré podstatnou mierou prispieva k sprehľadneniu hospodárenia vysokých škôl a k zviditeľneniu ich aktuálneho ekonomického stavu. Zároveň prostredníctvom zavedenia fondu reprodukcie umožňuje efektívnejší spôsob zabezpečenia obnovy opotrebovaného majetku ako centrálne prideľovanie kapitálových výdavkov. Každá vysoká škola si stanovuje vlastný odpisový plán, ktorý musí byť v súlade so zákonom o účtovníctve, to znamená, musí odrážať skutočné ekonomické opotrebenie majetku. Zavedenie odpisov si vyžaduje od riadiacich pracovníkov iný spôsob ekonomického myslenia.
(77)	V nadväznosti na zavedenie odpisov bolo možné zmeniť aj prideľovanie kapitálových výdavkov. Z centrálnej úrovne sa prideľujú v súčasnosti kapitálové finančné prostriedky len na rozvojové projekty vrátane väčších stavieb, projekty výskumu a vývoja a na rozsiahlejšie rekonštrukcie. Finančné prostriedky na obnovu opotrebovaného majetku, najmä prístrojov a zariadení, dostávajú vysoké školy na normatívnom princípe (podľa počtu študentov a náročnosti študijného odboru) v rámci blokového grantu vo forme dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov a prevádzku vysokej školy a prostredníctvom odpisov z nich tvoria fond reprodukcie, v ktorého rozsahu následne môžu obstarať nové prístroje a zariadenia.
(78)	Tretia skupina zmien zahŕňa zmenu prístupu k rozpočtovaniu a účtovníctvu vysokých škôl. Od rozpočtovania príjmov a výdavkov a účtovníctva zameraného primárne na príjmy a výdavky, teda cash flow účtovníctva, prešli verejné vysoké školy na rozpočtovanie výnosov a nákladov a akruálne účtovníctvo, teda účtovníctvo zachytávajúce hospodárske operácie a udalosti v čase ich vzniku bez ohľadu na to, či sú sprevádzané finančnými tokmi. V kombinácii s odpismi to umožňuje podstatne podrobnejšie a vernejšie sledovať ekonomický stav vysokej školy a skutočnú cenu jej aktivít. 
3.2 Výška dotácie zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2003 a spôsob jej rozdelenia
(79)	Podľa § 89 zákona sú hlavným zdrojom financovania verejnej vysokej školy dotácie zo štátneho rozpočtu. Na pokrytie výdavkov na svoju činnosť verejná vysoká škola využíva aj ďalšie zdroje (§ 16 zákona).
Výška dotácie zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám v roku 2003
(80)	V štátnom rozpočte na rok 2003 schválila NR SR verejným vysokým školám transfer v celkovom objeme 8 319 155 tis. Sk pozostávajúci z bežných výdavkov (ďalej tiež “BV”) v objeme 7 269 155 tis. Sk a kapitálových výdavkov (ďalej tiež “KV”) v objeme 1 050 000 tis. Sk. V rámci týchto finančných prostriedkov bola prostredníctvom programov vyčlenená časť dotácií na hlavné činnosti vysokých škôl a časť na sociálnu podporu študentov. Súčasne bola v kapitole Všeobecná pokladničná správa rezervovaná čiastka 454 500 tis. Sk na dofinancovanie prechodu pedagogických a výskumných zamestnancov na zdravotnícku tabuľku. Mnisterstvo rozdelilo uvedenú čiastku nasledovne: pre vysokoškolských učiteľov sumu 373 000 tis. Sk a pre výskumných pracovníkov sumu 81 500 tis. Sk. Na základe rokovania o štátnom rozpočte v NR SR bol upravený kapitálový transfer pre verejné vysoké školy v oblasti individuálnych výdavkov o 40 000 tis. Sk. Toto zvýšenie sa nepremietlo do záväzných ukazovateľov štátneho rozpočtu na rok 2003, ale bolo realizované formou rozpočtového opatrenia, v zmysle ktorého bol zvýšený kapitálový transfer pre verejné vysoké školy na čiastku 1 090 000 tis. Sk. 
(81)	Dotácie na hlavné činnosti vysokých škôl v schválenom rozpočte na rok 2003 boli vyčlenené na program Vysokoškolské vzdelávanie a veda v objeme 7 625 203 tis. Sk (BV 6 575 203 tis. Sk, KV 1 050 000 tis. Sk). V súlade so štruktúrou programu boli rozdelené na nasledujúce oblasti:
a)	Podprogram Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl – 6 660 503 tis. Sk (BV 5 910 503 tis. Sk, KV 750 000 tis. Sk).
b)	Podprogram Vysokoškolská veda a technika – 638 652 tis. Sk (BV 538 652 tis. Sk, KV 100 000 tis. Sk). V tom:
i)	Prvok Prevádzka a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj – 413 652 tis. Sk (BV 373 652 000 tis. Sk, KV 40 000 tis. Sk).
ii)	Prvok Úlohy základného výskumu na vysokých školách iniciované riešiteľmi (VEGA) – 130 000 tis. Sk (BV 90 000 tis. Sk, KV 40 000 tis. Sk).
iii)	Prvok Aplikovaný výskum na vysokých školách pre potreby praxe – 54 000 tis. Sk (BV 40 000 tis. Sk, KV 14 000 tis. Sk).
iv)	Prvok Medzinárodná vedecká a vedecko-technická spolupráca vysokých škôl – 20 000 tis. Sk (BV 20 000 tis. Sk).
v)	Prvok Úlohy výskumu a vývoja na vysokých školách pre rozvoj školstva v stanovených oblastiach iniciované riešiteľmi (KEGA) – 21 000 tis. Sk (BV 
15 000 tis. Sk, KV 6 000 tis. Sk).
c)	Podprogram Rozvoj vysokého školstva – 300 000 tis. Sk (BV 100 000 tis. Sk, KV 200 000 tis. Sk).
d)	Podprogram Transformácia vysokého školstva – 70 000 tis. Sk (BV 70 000 tis. Sk).
(82)	O čiastku 374 500 tis. Sk rezervovanú v kapitole VPS sa zvýšil objem finančných prostriedkov podprogramu 022 01 a o čiastku 80 000 tis. Sk prvok 022 02 01. 
(83)	Finančné prostriedky v schválenom rozpočte na rok 2003 na sociálnu oblasť boli vyčlenené na program Sociálna podpora študentov vysokých škôl v objeme 650 000 tis. Sk (BV 650 000 tis. Sk, KV 0 tis. Sk.) V  súlade so štruktúrou programu boli rozdelené na nasledujúce oblasti:
a)	Podprogram Sociálne štipendiá –  170 000 tis. Sk.
b)	Podprogram Podpora stravovania, ubytovania, športových a kultúrnych aktivít študentov – 480 000 tis. Sk (BV 480 000 tis. Sk).
Spôsob rozdelenia dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám
(84)	Na základe ustanovenia § 89 ods. 2 zákona pozostáva finančná podpora zo štátneho rozpočtu pre verejnú vysokú školu z nasledovných štyroch dotácií poskytovaných na základe zmluvy:
a)	dotácia na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov, 
b)	dotácia na výskumnú, vývojovú alebo umeleckú činnosť,
c)	dotácia na rozvoj vysokej školy,
d)	dotácia na sociálnu podporu študentov.
(85)	Spôsob rozpisu rozpočtu na rok 2003 bol ďalším rozvinutím postupu použitého pri rozpise rozpočtu na rok 2001 a 2002.
(86)	Dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov boli rozpočtované v podprograme Poskytovanie vysokoškolského vzdelávania a zabezpečenie prevádzky vysokých škôl. Prostredníctvom dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov obdrží vysoká škola hlavnú časť finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu vrátane finančných prostriedkov na prevádzku.
(87)	Podľa § 89 ods. 4 zákona bol pri určovaní dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov rozhodujúci počet študentov, počet absolventov, ekonomická náročnosť uskutočňovaných študijných programov a kvalifikačná štruktúra vysokoškolských učiteľov. 
(88)	Verejná vysoká škola dostáva dotáciu na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov vo forme tzv. blokového grantu, teda vnútorne neštrukturovanú s výnimkou účelovo určených finančných prostriedkov a záväzného ukazovateľa maximálneho objemu osobných nákladov (mzdy a odvody), ktorý ministerstvo stanovilo na 80 % celkového objemu bežných dotácií.
(89)	Na účely stanovenia výšky bežnej dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov pre jednotlivé vysoké školy na úrovni ministerstva sa predpokladá jej nasledovná vnútorná štruktúra:
a)	dotácia na mzdy a odvody do poistných fondov,
b)	dotácia na tovary a ďalšie služby,
c)	dotácia na štipendiá interných doktorandov a odvody do poistných fondov,
d)	dotácia na špecifiká,
(90)	Výsledná výška bežnej dotácie na uskutočňovanie akreditovaných študijných programov sa vypočíta ako súčet dotácií uvedených v písm. a) až d) predchádzajúceho odseku.
(91)	Dotácie na výskumnú, vývojovú alebo umeleckú činnosť boli rozpočtované v rámci podprogramu Vysokoškolská veda a technika a pozostávali z piatich častí. Štyri z nich, na VEGU, aplikovaný výskum, medzinárodnú spoluprácu a KEGU, boli prideľované v rámci vnútorného grantového systému ministerstva školstva súťažným spôsobom na projekty. Piatu časť tvorili dotácie na prevádzku a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj.
(92)	Pri rozpise dotácií na prevádzku a rozvoj infraštruktúry pre výskum a vývoj sa vychádzalo z vymedzenia, na aký účel majú tieto finančné prostriedky slúžiť. Toto vymedzenie je sformulované v popise zodpovedajúceho prvku v rámci podprogramu Vysokoškolská veda a technika. V nadväznosti na to sa pri rozpise zohľadňovala
a)	výskumno-vývojová kapacita vysokej školy vyjadrená priemerným evidenčným prepočítaným počtom pedagogických zamestnancov a zamestnancov VVZ,
b)	domáca grantová úspešnosť v rokoch 2001 a 2002 vyjadrená objemom finančných prostriedkov získaných verejnou vysokou školou na výskumné projekty zo štátneho rozpočtu,
c)	zahraničná grantová úspešnosť v rokoch 2001 a 2002 vyjadrená objemom finančných prostriedkov získaných verejnou vysokou školou na výskumné projekty zo zahraničia,
d)	počet interných doktorandov po dizertačnej skúške.
(93)	Dotácie na rozvoj vysokej školy boli rozpočtované v rámci podprogramu Rozvoj vysokého školstva. Prideľovali sa súťažným spôsobom na projekty predložené verejnými vysokými školami a na centrálne projekty. Ďalšie podrobnosti sú uvedené v časti 2.3  venovanej rozvoju vysokého školstva.
(94)	Dotácie na sociálnu podporu študentov boli rozpočtované v rámci programu Sociálna podpora študentov vysokých škôl. Dotácia na sociálnu podporu študentov obsahuje časť na sociálne štipendiá. Táto je zo zákona nárokovateľná a verejná vysoká škola ju dostáva vo výške podľa zákonných nárokov jej študentov. Druhá časť dotácie na sociálnu podporu študentov je určená na príspevky na ubytovanie, stravovanie, športové a kultúrne aktivity. Podrobnosti o spôsobe ich prideľovania sú uvedené v 2.4 časti venovanej systému sociálnej podpory študentov a sociálnym službám.
3.3 Výsledky hospodárenia verejných vysokých škôl za rok 2003 
(95)	Údaje prezentované v tejto časti vychádzajú z výročných správ o hospodárení verejných vysokých škôl za rok 2003, ktorú je každá verejná vysoká škola podľa zákona o vysokých školách povinná predložiť. Zákon predpisuje hlavné body obsahu výročnej správy, podrobnosti určuje ministerstvo. Základom výročnej správy o hospodárení je ročná účtovná závierka obsahujúca súvahu a výkaz ziskov a strát. 
Sumárne údaje zo súvah verejných vysokých škôl k 31. 12. 2003
(96)	Súhrnná súvaha za všetky verejné vysoké školy je v tabuľke č. 27a a 27b.
(97)	Celková suma aktív verejných vysokých škôl k 31.12.2003 predstavuje čiastku 17 573 mil. Sk. V rámci tohto objemu vykázali vysoké školy
1.	dlhodobý nehmotný majetok	54 mil. Sk
2.	dlhodobý hmotný majetok	14 809 mil. Sk
3.	finančné investície	136 mil. Sk
4.	zásoby	151 mil. Sk
5.	dlhodobé pohľadávky	38 mil. Sk
6.	krátkodobé pohľadávky	223 mil. Sk
7.	finančný majetok	2 081 mil. Sk
8.	prechodné účty aktív	82 mil. Sk
(98)	Hlavnou položkou v rámci dlhodobého nehmotného majetku bol software v objeme 49 mil. Sk. Hlavnými položkami v rámci dlhodobého hmotného majetku boli:
1.	pozemky	3 580 mil. Sk
2.	stavby	8 770 mil. Sk
3.	stroje, prístroje a zariadenia	887 mil. Sk
4.	dopravné prostriedky	48 mil. Sk
5.	obstaranie dlhodobého hmotného majetku	1 475 mil. Sk
(99)	Finančný majetok predstavujú finančné prostriedky na bankových účtoch. Pozostávajú najmä z finančných prostriedkov na mzdy za december vyplácaných v januári 2004 a z príslušných odvodov, z prostriedkov finančných fondov, z finančných prostriedkov na projekty prechádzajúce do roku 2004 vrátane zahraničných projektov, z finančných prostriedkov na kapitálové výdavky nerealizované v roku 2003, z finančných prostriedkov na účte sociálneho fondu a z finančných prostriedkov na účtoch podnikateľskej činnosti.
(100)	Štruktúra pasív verejných vysokých škôl bola k 31.12.2003 nasledovná:
1.	fondy organizácie	14 416 mil. Sk
2.	výsledok hospodárenia	- 271 mil. Sk
3.	rezervy zákonné	7 mil. Sk
4.	dlhodobé záväzky	44 mil. Sk
5.	krátkodobé záväzky	960 mil. Sk
6.	banková výpomoc	77 mil. Sk
7.	prechodné účty pasív	2 340 mil. Sk
(101)	Hlavnými položkami v rámci fondov organizácie bolo základné imanie v objeme 13 341 mil. Sk a fondy účtovnej jednotky v objeme 1 067 mil. Sk. Do výsledku hospodárenia sa premietla neuhradená strata z minulých rokov v objeme - 150 mil. Sk a záporný výsledok hospodárenia za rok 2003 na účte ziskov a strát  v objeme - 127 mil. Sk. 
(102)	Hlavnými položkami v rámci krátkodobých záväzkov boli:
1.	záväzky z obchodného styku	178 mil. Sk
2.	záväzky voči zamestnancom	134 mil. Sk
3.	zúčtovanie s inštitúciami sociálneho zabezpečenia	178 mil. Sk
4.	daňové záväzky	64 mil. Sk
5.	ostatné záväzky	404 mil. Sk
(103)	Záväzky voči bankám evidujú 4 vysoké školy. Hlavnou položkou na prechodných účtoch pasív boli výnosy budúcich období v objeme 2 190 mil. Sk. Podrobný rozpis tejto položky je v tabuľke č. 28.
Sumárne údaje z výkazov ziskov a strát
(104)	Výkaz ziskov a strát poskytuje prehľad o hospodárení účtovnej jednotky za istý časový interval. V našom prípade sa zaoberáme výkazmi ziskov a strát verejných vysokých škôl za obdobie kalendárneho roku 2003. Hospodárenie verejných vysokých škôl pozostáva z hospodárenia v oblasti hlavnej činnosti a v oblasti podnikateľskej činnosti. Oblasť hlavnej činnosti pozostáva z oblasti hlavnej činnosti bez oblasti sociálnej podpory študentov a z oblasti sociálnej podpory študentov. Hospodárenie v každej z uvedených oblastí má svoje špecifiká.
(105)	Celkové náklady vysokých škôl v roku 2003 dosiahli 10 205 mil. Sk. Z toho:
1.	náklady hlavnej činnosti	9 565 mil. Sk
2.	náklady podnikateľskej činnosti	640 mil. Sk
(106)	Celkové výnosy vysokých škôl v roku 2003 dosiahli 10 078 mil. Sk. Z toho:
1.	výnosy hlavnej činnosti	9 346 mil. Sk
2.	výnosy podnikateľskej činnosti	732 mil. Sk
(107)	Hospodársky výsledok vysokých škôl v roku 2003 bola strata 127 mil. Sk. Z toho:
1.	hospodársky výsledok hlavnej činnosti	- 219 mil. Sk
2.	hospodársky výsledok podnikateľskej činnosti	92 mil. Sk
(108)	Súhrnné náklady a výnosy verejných vysokých škôl, ako i hospodársky výsledok jednotlivých vysokých škôl je v tabuľkách č. 29 až 31. Náklady, výnosy a hospodársky výsledok v oblasti sociálnej podpory študentov je v tabuľkách č. 32 až 34.
(109)	Celkový hospodársky výsledok vysokých škôl v roku 2003 v hlavnej činnosti bola strata 219 mil. Sk. S kladným hospodárskym výsledkom v hlavnej činnosti skončili rok 2003 štyri vysoké školy: PU Prešov, TvU Trnava, SPU Nitra a KU Ružomberov. 
(110)	Po zohľadnení výsledkov podnikateľskej činnosti dosiahli celkový kladný hospodársky výsledok okrem už menovaných vysokých škôl ešte STU Bratislava a VŠVU Bratislava.
Štruktúra nákladov a výnosov v hlavnej činnosti
(111)	Na tomto mieste uvedieme hlavné položky nákladov a výnosov v hlavnej činnosti. Celkové náklady hlavnej činnosti predstavovali 9 565 mil. Sk (pozri tabuľku č. 30). Hlavné položky (zároveň uvádzame aj ich percentuálny podiel na celkových nákladoch):
1.	501 – spotreba materiálu	606 mil. Sk	6,3 %
2.	502 – spotreba energie	767 mil. Sk	8,0 %
3.	504 – predaný tovar	203 mil. Sk	2,1 %
4.	511 – opravy a údržba	199 mil. Sk	2,1 %
5.	512 – cestovné	126 mil. Sk	1,3 %
6.	518 – ostatné služby	417 mil. Sk	4,4 %
7.	521 – mzdové náklady	4 494 mil. Sk	47,0 %
8.	524 – zákonné sociálne poistenie	1 620 mil. Sk	16,9 %
9.	527 – zákonné sociálne náklady	154 mil. Sk	1,6 %
10.	549 – iné ostatné náklady	375 mil. Sk	3,9 %
11.	551 – odpisy	506 mil. Sk	5,3 %
(112)	Celkové výnosy hlavnej činnosti predstavovali 9 346 mil. Sk (pozri tabuľku č. 29). Hlavné položky (zároveň uvádzame aj ich percentuálny podiel na celkových výnosoch):
1.	601 – tržby za vlastné výrobky	228 mil. Sk	1,7 %
2.	602 – tržby z predaja služieb	475 mil. Sk	1,6 %
3.	604 – tržby za predaný tovar	190 mil. Sk	2,1 %
4.	644 – úroky	46 mil. Sk	0,5 %
5.	649 – iné ostatné výnosy	756 mil. Sk	8,8 %
6.	658 – výnosy z prenájmu majetku	50 mil. Sk	0,5 %
7.	691 – prevádzkové dotácie	7 546 mil. Sk	84,1 %
Poznámka: Dotácie na hlavnú činnosť boli vyššie, do výnosov sa však dostali len tie, ktoré neboli zúčtované ako výnosy budúcich období (napríklad na pokračujúce projekty).
Kapitálové výdavky
(113)	V roku 2003 bola verejným vysokým školám prostredníctvom kapitoly MŠ SR zo štátneho rozpočtu poskytnutá kapitálová dotácia v objeme 1 085 mil. Sk. Štruktúra poskytnutých finančných prostriedkov bola nasledovná:
1.	na nákup budov, stavby a rekonštrukcie	802 mil. Sk
2.	na rozvojové projekty	158 mil. Sk
3.	na výskumné projekty	125 mil. Sk
(114)	K 31.12.2003 bolo v oblasti vysokého školstva rozostavaných 45 stavieb s celkovým objemom potrebným na dokončenie 1 611 mil. Sk.
Záverečná poznámka k výsledkom hospodárenia
(115)		Nový spôsob hospodárenia verejných vysokých škôl znamená zásadnú zmenu podmienok, v ktorých pôsobia. Na jednej strane podstatne zvyšuje nároky na riadiacich pracovníkov a zodpovednosť za ich rozhodnutia. Na druhej strane však poskytuje vysokým školám podstatne viac priestoru na uplatnenie ich tvorivého potenciálu ako mali keď boli rozpočtovými organizáciami. Výsledky roku 2003 potvrdzujú, že vysoké školy začínajú tento priestor úspešne využívať.
Časť III
4. Záver k správe
(116)	V úvode bolo konštatované, že predloženú správu možno pokladať za prvý odpočet, ako sa darí napĺňať predsavzatia vytýčené v koncepcii, teda ako sa darí odstraňovať identifikované slabé stránky slovenského vysokého školstva. Na základe skutočností uvedených v správe uvedieme na záver, ako podľa názoru ministerstva prispel rok 2003 k odstraňovaniu týchto slabých stránok v jednotlivých oblastiach uvedených v odseku 4 písm. a) – l).
(117)	Koncepcia vysokého školstva – prvý krok k vyriešeniu problému chýbajúcej koncepcie predstavovalo vytvorenie koncepcie a jej schválenie vládou v auguste roku 2000. Ďalšie pokračovanie spočíva vo vytvorení a pravidelnej aktualizácii dlhodobého zámeru vo vzdelávacej, výskumnej, vývojovej, umeleckej a ďalšej tvorivej činnosti pre oblasť vysokého školstva. Výsledky roku 2003 obsiahnuté v tejto správe tvoria základný podkladový materiál pri vypracovávaní tohto dokumentu.
(118)	Orientácia na študenta – predpoklady pre riešenie problému nedostatočnej orientácie vysokého školstva na študenta vytvoril nový zákon o vysokých školách, ktorý posilnil postavenie študenta. Dopracovať zostáva najmä systém sociálnej podpory. V prvom rade však je z hľadiska študentov dôležité zabezpečenie kvality vysokoškolského systému. V roku 2003 sa rozbehli viaceré procesy nevyhnutné zabezpečenie kvalitného vysokého školstva. Podrobnejšie v odseku 126.
(119)	Legislatíva – aj pri riešení problému nedokonalej a neúplnej legislatívy bolo základným krokom prijatie nového zákona o vysokých školách. Významným ďalším krokom uskutočneným v roku 2003 bolo prijatie novely zákona, ktorá na základe skúseností prvého roku chodu vysokých škôl v nových podmienkach upravila niektoré ustanovenia zákona, najmä spresnila pravidlá hospodárenia.
(120)	Inštitucionálna a programová diverzifikácia - vznikom prvých súkromných vysokých škôl podľa nových pravidiel sa v roku 2003 začal proces inštitucionálnej diverzifikácie. Jeho pokračovaním bude odštartovanie procesu komplexných akreditácií v priebehu roku 2005, na základe ktorých príde k vyčleneniu výskumných univerzít a postupnej diferenciácii vysokých škôl na univerzitné a neuniverzitné. Skúsenosti a údaje získané v roku 2003 zhrnuté aj v tejto správe majú pri príprave komplexných akreditácií dôležitú úlohu. Pokiaľ ide o programovú diverzifikáciu, vytvoril sa pre ňu základný predpoklad, ktorým je implementácia novej sústavy študijných odborov a rozbeh činnosti Akreditačnej komisie.
(121)	Financovanie - v oblasti riešenia dlhodobého problému nedostatočného financovania vysokého školstva predstavoval rok 2003 ďalší z významných krokov, pretože sa opäť podarilo zvýšiť rozpočet vysokých škôl o približne 0,1 % HDP. Zlepšilo sa aj financovanie vysokoškolskej vedy a techniky, a to jednak zvýšením rozpočtu na vysokoškolskú vedu a techniku v programe vysokých škôl, a tiež otvorením možností získavania finančných prostriedkov na vedu a techniku z APVT, štátnych programov a najmä zo zahraničia.
(122)	Personálne zabezpečenie vysokého školstva – rok 2003 priniesol viacero nových pozitívnych prvkov pre riešenie problému prestarnutosti vysokoškolských učiteľov a nedostatku kvalitných mladých pracovníkov. Ide v prvom rade o podstatnejšie zvýšenie platov vysokoškolských učiteľov, ale aj o dôsledky, ktoré so sebou prináša vnútorná systemizácia na jednotlivých vysokých školách.
(123)	Organizácia vysokých škôl, kompetencie a zodpovednosť – zákon vytvoril právny rámec na riešenie problému vnútornej uzavretosti vysokých škôl s tendenciou k ich dezintegrácii ako i problému kompetencie versus zodpovednosť vo vzťahu vedenia vysokých škôl, fakúlt a akademických senátov. Obdobie jedného roku je však krátke na hodnotenie nakoľko sa tento nový rámec prejavil a vykryštalizoval v dennom živote.
(124)	Poplatky za štúdium – počas roku 2003 naďalej pretrvával problém nelegálneho vyberania poplatkov za vysokoškolské štúdium, a to najmä tretími organizáciami, ktoré štúdium „organizovali a zabezpečovali“. Riešenie tohto problému spočíva v zavedení regulovaného čiastočného spoplatnenia štúdia tak, ako to predpokladá programové vyhlásenie vlády. V roku 2003 bol pripravený základ príslušnej legislatívnej úpravy.
(125)	Zodpovednosť vysokých škôl voči spoločnosti – legislatívny základ riešenia problému vytvorenia nástrojov pre posilnenie zodpovednosti vysokých škôl voči spoločnosti priniesol nový zákon o vysokých školách. Táto správa je jedným z konkrétnych prejavov implementácie takýchto nástrojov.
(126)	Kvalita vzdelávacieho procesu a výskumnej činnosti – problém zabezpečenia kvality vzdelávacieho procesu a výskumnej činnosti vysokých škôl je dlhodobý a dlhodobé je aj jeho riešenie, ktoré závisí od viacerých parametrov. Zlepšenie materiálnych podmienok práce slovenských vysokých škôl, ktoré sa začalo v roku 2003, je jedným z nevyhnutých predpokladov zvýšenia kvality ich práce. Ďalším dôležitým prvkom, ktorý sa podarilo v roku 2003 realizovať, je rozbeh činnosti Akreditačnej komisie. 
(127)	Používanie informačných technológií – rok 2003 predstavoval doteraz najúspešnejší rok pri riešení problému zaostávania slovenských vysokých škôl v oblasti používania informačných technológií.  Možno jednoznačne konštatovať, že situácia v tejto oblasti sa na vysokých školách zlepšuje.
(128)	Organizácia vysokoškolského vzdelávania – rok 2003 bol rokom prípravných prác pre riešenie problému neefektívnej atomizácie vzdelávania prejavujúcej sa vo veľkom počte študijných odborov a veľkom počte predmetov s častou duplicitou. Riešením je transformácia vysokoškolského vzdelávania prechodom na nový systém študijných odborov, podľa ktorého sa vysokoškolské vzdelávanie začne realizovať v akademickom roku 2005/2006.

Tabuľková príloha
Zoznam tabuliek

Tabuľka č. 1:	Počty študentov v prvom a druhom stupni vysokoškolského vzdelávania v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 2:	Počty novoprijatých študentov v prvom a druhom stupni vysokoškolského vzdelávania v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 3:	Počty doktorandov v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 4:	Počty novoprijatých doktorandov v akademických rokoch 2002/2003 a 2003/2004 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 5:	Počty absolventov prvého a druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania v kalendárnych rokoch 2002 a 2003 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 6:	Počty absolventov doktorandského štúdia v kalendárnych rokoch 2002 a 2003 podľa vysokých škôl	
Tabuľka č. 7:	Počty uchádzačov a prijatých na denné vysokoškolské štúdium  na vysoké školy v SR na akademický rok 2002/2003	
Tabuľka č. 8:	Počty uchádzačov a prijatých na externé vysokoškolské štúdium  na vysoké školy v SR na akademický rok 2002/2003	
Tabuľka č. 9:	Počty uchádzačov a prijatých na denné vysokoškolské štúdium  na vysoké školy v SR na akademický rok 2003/2004	
Tabuľka č. 10:	Počty uchádzačov a prijatých na externé vysokoškolské štúdium  na vysoké školy v SR na akademický rok 2003/2004	
Tabuľka č. 11:	Vnútorná systemizácia verejných vysokých škôl a fakúlt k 31.12.2003 a v rámci nej počty obsadených miest	
Tabuľka č. 12:	Počet a priemerný vek na funkčných miestach profesorov po fakultách k 31.12.2003	
Tabuľka č. 13:	Počet a priemerný vek na funkčných miestach docentov po fakultách k 31.12.2003	
Tabuľka č. 14:	Štruktúra funkčných miest ostatných vysokoškolských učiteľov podľa fakúlt k 31.12.2003	
Tabuľka č. 15:	Počty študentov pripadajúcich na jedno funkčné miesto k 31.12.2003	
Tabuľka č. 16:	Počty výskumných projektov verejných vysokých škôl a objem finančných prostriedkov poskytnutých na ich riešenie agentúrou VEGA v roku 2003 - rozdelenie podľa verejných vysokých škôl	
Tabuľka č. 17:	Počty výskumných projektov verejných vysokých škôl podporovaných agentúrou VEGA a objemy finančných poskytnutých na ich riešenie agentúrou VEGA v roku 2003 - rozdelenie podľa komisií VEGA
	
Tabuľka č. 18:	Počty výskumných projektov verejných vysokých škôl a objem finančných prostriedkov poskytnutých na ich riešenie agentúrou KEGA v roku 2003 - rozdelenie podľa verejných vysokých škôl	
Tabuľka č. 19:	Počty výskumných projektov verejných vysokých škôl v oblasti aplikovaného výskumu a objem finančných prostriedkov poskytnutých ministerstvom na ich riešenie v roku 2003 - rozdelenie podľa verejných vysokých škôl	
Tabuľka č. 20:	Projekty verejných vysokých škôl v rámci medzinárodnej vedeckej a vedeckotechnickej spolupráce v roku 2003	
Tabuľka č. 21:	Podiel verejných vysokých škôl na získavaní finančných prostriedkov zo štátnych programoch výskumu a vývoja v porovnaní s ostatnými sektormi výskumu a vývoja v roku 2003	
Tabuľka č. 22:	Počty výskumných projektov verejných vysokých škôl a objem finančných prostriedkov poskytnutých na ich riešenie agentúrou APVT v roku 2003 - rozdelenie podľa verejných vysokých škôl	
Tabuľka č. 23:	Podiel verejných vysokých škôl na získavaní finančných prostriedkov z APVT v porovnaní s ostatnými sektormi výskumu a vývoja v roku 2003	
Tabuľka č. 24:	Porovnanie stavu sieťovej infraštruktúry pre vedu, výskum a vzdelávanie – SANET v roku 2000 a v roku 2003	
Tabuľka č. 25:	Počty poberateľov sociálnych štipendií a objemy finančných prostriedkov v rokoch 2002 a 2003	
Tabuľka č. 26:	Ubytovacie kapacity verejných vysokých škôl a ich využitiev rokoch 2002 a 2003	
Tabuľka č. 27a:	Súhrnná súvaha za verejné vysoké školy k 31.12.2003 - časť aktíva	
Tabuľka č. 27b:	Súhrnná súvaha za verejné vysoké školy k 31.12.2003 - časť pasíva	
Tabuľka č. 28:	Štruktúra účtu 384 - výnosy budúcich období	
Tabuľka č. 29:	Výnosy verejných vysokých škôl v roku 2003	
Tabuľka č. 30:	Náklady verejných vysokých škôl v roku 2003	
Tabuľka č. 31:	Hospodárske výsledky verejných vysokých škôl v roku 2003	
Tabuľka č. 32:	Výnosy verejných vysokých škôl v roku 2003 v oblasti sociálnej podpory študentov	
Tabuľka č. 33:	Náklady verejných vysokých škôl v roku 2003 v oblasti sociálnej podpory študentov	
Tabuľka č. 34:	Hospodárske výsledky verejných vysokých škôl v roku 2003 v oblasti sociálnej podpory študentov	
Tabuľka č. 35:	Štruktúra zvyšku dotácií zo štátneho rozpočtu verejným vysokým školám k 31.12.2003