Stratégia na zabezpečenie účasti Slovenskej republiky
 v Iniciatíve Spoločenstva INTERREG III

Komisia Európskeho Spoločenstva rozhodla dňa 28.4.2000 začať Iniciatívu Spoločenstva týkajúcu sa transeurópskej spolupráce na podporu harmonického a vyváženého rozvoja európskeho priestoru (ďalej nazývanú "INTERREG III") v zmysle článku 20 nariadenia Komisie (EC)                     č. 1260/1999 z 21. júna 1999, ktoré určuje všeobecné ustanovenia pre štrukturálne fondy.
Na INTERREG III vyčlenila Európska komisia na obdobie rokov 2000-2006 4,8 miliardy eur. Celkovým cieľom iniciatívy INTERREG III, ktorá nadväzuje na predchádzajúcu spoluprácu v rámci INTERREG II, bolo a zostáva to, že národné hranice by nemali byť bariérami pre vyrovnaný rozvoj               a integráciu európskeho teritória. Izolovanosť prihraničných oblastí má dve charakteristické črty:              na jednej strane, existencia hraníc ekonomicky, sociálne a kultúrne odrezáva prihraničné komunity jednu od druhej a sťažuje koherentné riadenie ekosystémov; na druhej strane boli prihraničné oblasti vo sfére národnej politiky často zanedbávané, čo malo za následok, že ich ekonomiky sa stali okrajovými v rámci národného okruhu. Jednotný trh a EMU (Európska menová únia) sú silnými katalyzátormi pre zmenu tejto situácie. Výzva je ešte väčšia z hľadiska rozširovania únie, ako aj nárastu jej vnútorných hraníc a postupné posúvanie vonkajších hraníc únie smerom na východ. 
Financovanie  programu INTERREG je zamerané hlavne na podporu spoločného rozvoja malých a stredných podnikateľov, vzdelávanie, školenia a kultúrne výmeny, zdravotníctvo, ochranu       a zlepšenie životného prostredia,  energetické siete, dopravu a telekomunikácie.
V tomto zmysle je cieľom novej fázy programu  INTERREG III pre roky 2000-2006 posilniť ekonomickú a sociálnu súdržnosť v Európskej únii podporením cezhraničnej, nadnárodnej                     a interregionálnej spolupráce a vyváženého vývoja na území EÚ. Aktivita v spojení s hranicami             a prihraničnými oblasťami medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami sa tak stáva stredobodom Iniciatívy. Náležitá pozornosť je venovaná:
•	vonkajším hraniciam únie, hlavne z pohľadu rozširovania;
•	spolupráci venovanej najvzdialenejším regiónom únie;
•	spolupráci pri mierovom procese, ktorý začal na Balkáne;
•	spolupráci, týkajúcej sa okrajových regiónov.

V nadväznosti na skúsenosti z predchádzajúcich  iniciatív INTERREG (I a II), táto nová fáza je  implementovaná v troch zameraniach:
•	podpora integrovaného regionálneho rozvoja medzi susediacimi prihraničnými regiónmi, vrátane vonkajších hraníc a určitých prímorských hraníc (zameranie A - cezhraničná spolupráca);
•	prispievanie k harmonizovanej územnej integrácii celej únie, ako aj členských štátov EÚ a susedných krajín (zameranie B -   transnacionálna spolupráca);
•	zdokonalenie regionálneho rozvoja a politiky a techniky súdržnosti prostredníctvom     nadnárodnej/interregionálnej spolupráce (zameranie C - interregionálna spolupráca). 
Implementácia INTERREG III musí zaručiť súdržnosť a synchronizáciu s ostatnými finančnými nástrojmi. Aktivity v rámci INTERREG-u sú financované z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ERDF), spolufinancovanie predkladaných projektov musí byť zabezpečené vlastnými zdrojmi predkladateľa projektu, resp. zo štátneho alebo miestneho rozpočtu.
Spolupráca na základe týchto princípov si vyžaduje jednoznačne spoločné štruktúry                 na prípravu programov, zaangažovanie zahrnutých strán, výber aktivít, riadenie celku a koordináciu       a monitorovanie implementácie programu, a kde je to vhodné, spoločný mechanizmus riadenia opatrení a aktivít. Partneri si musia stanoviť jasné podmienky, usporiadania a zdroje na zavedenie          a prevádzku štruktúr, ktorých prevádzkové náklady môžu byť financované z programov.
V bode  C.2. uznesenia č. 359 z 10. apríla 2002 vláda SR uložila podpredsedníčke vlády SR pre európsku integráciu v spolupráci s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja, ministrom životného prostredia a ministrom hospodárstva vypracovať Stratégiu a Národný program k účasti SR v Iniciatíve Spoločenstva INTERREG III a predložiť ho na rokovanie vlády SR do 30. júna 2002. 
Listom predsedu vlády SR č. 3761/2002-PV zo dňa 3. septembra 2002 bola akceptovaná zmena termínu na predloženie tohto strategického dokumentu na rokovanie vlády SR, a to                        do 30. novembra 2002, najmä z dôvodu revízneho procesu Národného plánu regionálneho rozvoja SR. Vzhľadom na skutočnosť, že revízia uvedeného dokumentu nebola finalizovaná do uvedeného dátumu, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR opätovne požiadalo listom                               č. 3239/600/2002 o zmenu termínu plnenia úlohy, na ktorého základe predseda vlády SR listom                     č. 27/2003-PV presunul termín predloženia materiálu na rokovanie vlády SR do 31. marca 2003.
V zmysle bodu B.1. uznesenia vlády SR č. 359/2002  boli poverené funkciou riadiaceho orgánu pre zameranie INTERREG III A  - Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR,              pre zameranie INTERREG III B - Ministerstvo životného prostredia SR a riadiacim orgánom                 pre zameranie INTERREG III C sa stalo Ministerstvo hospodárstva SR. Preto bolo úlohou relevantných ministerstiev vypracovať Stratégiu a Národný program  pre účasť SR v Iniciatíve Spoločenstva INTERREG III za jednotlivé zamerania, a predložiť ho Úradu vlády SR (odboru zahraničnej pomoci PHARE, bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce) na kompletné spracovanie materiálu na rokovanie vlády SR. 
Vzhľadom na skutočnosť, že Stratégia a aj Národný program zahŕňajú ciele, priority                   a opatrenia, ktoré sú súčasťou realizácie programu INTERREG III, na pracovnom stretnutí spracovateľov čiastkových Stratégií za jednotlivé zamerania v novembri 2002 bolo dohodnuté, že finálna podoba predkladaného materiálu bude mať spoločný názov Stratégia na zabezpečenie účasti Slovenskej republiky v Iniciatíve Spoločenstva INTERREG III.

Finančný rámec programu INTERREG III v podmienkach Slovenskej republiky

V zmysle Nariadenia ES č. 1260/1999 článku 20 ods. 2 pre INTERREG III je vyčlenených           na obdobie 2000 - 2006 spolu 4  875  mil. eur.
Program INTERREG III je financovaný z ERDF a  spolufinancovaný jednotlivými partnerskými štátmi a účastníkmi. Aktivity, vykonávané mimo územia Spoločenstva, sú financované z vlastných zdrojov, ako aj inými finančnými nástrojmi Spoločenstva (predvstupové fondy) -  ako sú  PHARE, ISPA, TACIS a MEDA.
Záväzky pre INTERREG III (pre všetky línie A, B a C) v zmysle záverov Kodanského summitu zo dňa 13.12.2002 na skrátené programovacie obdobie 2004-2006 predstavujú čiastku              36,8 mil. eur. 
V súvislosti s indikatívnym finančným rámcom pre program sa uskutočnili na Úrade vlády SR dve stretnutia (dňa 13.03.2003 a 19.03.2003), na ktorých sa mali dohodnúť sektoroví koordinátori zahraničnej pomoci na pridelení prostriedkov pre jednotlivé zamerania.
Vzhľadom na skutočnosť, že nebolo možné dospieť ku konsenzu jednotlivých partnerov, Odbor zahraničnej pomoci PHARE, bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce Úradu vlády SR, na ktorom je zriadený sekretariát pre Iniciatívu Spoločenstva INTERREG III v zmysle úlohy C.1 uznesenia vlády SR č. 359/2002, odporúča vláde na rokovaní schváliť nižšie uvedený variant, ktorý je akceptovateľný po medzirezortnom pripomienkovom konaní pre všetky tri riadiace orgány, implementujúce počas prechodného obdobia rokov 2004 - 2006 program s príslušným zameraním, a to nasledovne: 

	INTERREG III A   (MVRR SR)  -  80% (29,44 mil. eur)
INTERREG III B   (MŽP SR)      -  15 % (5,52 mil. eur)
INTERREG III C   (MH SR)        -    5 % (1,84 mil. eur)

V rámci INTERREG IIIC budú z tohoto uvedeného balíka financované aj dva nové programy INTERACT a ESPON.

Uvedený finančný rámec reflektuje pripravenosť programovania projektov jednotlivých rezortov, požadovanú výšku grantov pre projekty a ich implementáciu, ako aj potreby realizácie priorít                     a opatrení jednotlivých zameraní. 

A. Stratégia programu INTERREG III A
Cieľom tejto stratégie, ktorú vypracovalo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR               v zmysle uznesenia vlády SR č. 359/2002, je pripraviť určitý rámec pre prevzatie programu INTERREG III A, ktorý po vstupe Slovenska do Európskej únie nahradí doterajší program cezhraničnej spolupráce PHARE CBC. INTERREG III A v podstate nadväzuje na program PHARE CBC, ktorý vytváral podmienky pre zbližovanie ľudí na základe spoločných projektov v prihraničných oblastiach Slovenska. Stratégia programu INTERREG III A vychádza z Národného rozvojového plánu (NDP) a dopĺňa Sektorové operačné plány (tzv. SOP-ky) vypracované v súvislosti s prípravou Slovenska na prevzatie štrukturálnych fondov. Hlavný rozdiel medzi PHARE CBC a INTERREG III A spočíva v tom, že zatiaľ čo v programe PHARE CBC boli podporené veľké investičné projekty s rozpočtom až do 2 mil. eur, v rámci INTERREG-u III A sa jedná o podporu menších, prevažne neinvestičných projektov, ktoré sa zakladajú na rozvíjaní cezhraničných kontaktov (tzv. projekty „people-to-people“, resp. ľudia - ľuďom). 
A.1. INTERREG III A - Cezhraničná spolupráca
         Hlavným cieľom tejto línie je zlepšenie cezhraničnej spolupráce medzi susednými krajinami        a je zameraná na rozvoj cezhraničných ekonomických a sociálnych centier prostredníctvom spoločných stratégií udržateľného územného rozvoja.
         Pre ciele cezhraničnej spolupráce sú vhodnými oblasťami všetky oblasti pozdĺž vnútorných               a vonkajších hraníc s úniou načrtnuté v administratívnom stupni III Nomenklatúry územných štatistických celkov (NUTS III). INTERREG III A sa zaoberá hlavne nasledovnými témami :
–	 podpora mestského, vidieckeho a pobrežného rozvoja;
–	 podpora podnikania a rozvoj malých firiem (vrátane firiem v sektore cestovného ruchu                    a turistiky) a miestnych iniciatív v oblasti zamestnanosti;
–	 podpora integrácie trhu práce a sociálneho zaradenia; 
–	 spolupodieľanie sa na ľudských zdrojoch a potrebách pre technologický rozvoj, vzdelávanie, kultúru, komunikáciu a zdravotníctvo s cieľom zvýšiť produktivitu a pomôcť vytvoriť udržateľné pracovné príležitosti; 
–	 podporovanie ochrany životného prostredia (miestne a globálne), nárast efektivity energetiky a podpora obnoviteľných zdrojov energie;
–	 zlepšovanie dopravy (hlavne opatrení implementujúcich environmentálne vhodnejšie formy   dopravy), informačných a komunikačných sietí a služieb a vodných a energetických systémov; 
–	 rozvíjanie spolupráce v právnych a administratívnych sférach s cieľom podporiť rozvoj               a sociálnu súdržnosť; 
–	 zvyšovanie ľudského a inštitucionálneho potenciálu pre cezhraničnú spoluprácu s cieľom podporiť ekonomický rozvoj a sociálnu súdržnosť;
–	 podpora kultúrnych podujatí, rozvíjanie turistiky a cestovného ruchu;
–	 technická asistencia pre program. 
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR bude v zmysle schváleného uznesenia vlády SR č. 359/2002 opäť zodpovedať za cezhraničnú spoluprácu, ako tomu bolo v rámci predvstupového programu PHARE CBC (cezhraničná spolupráca). Rok 2003 je posledným rokom na uplatňovanie uvedeného programu PHARE CBC, keďže po oficiálnom vstupe Slovenska do Európskej únie                dňa 1.5.2004 budeme čerpať finančné prostriedky na rozvoj cezhraničnej spolupráce z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj (ERDF), v rámci ktorého bude financovaný uvedený program INTERREG III A.
A.1.1. Štatút riadiaceho orgánu pre INTERREG III A v Slovenskej republike
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR ako riadiaci orgán pre program INTERREG III A v Slovenskej republike je zodpovedné za účinnosť a správnosť riadenia, za implementáciu                  a najmä za:
-	vytvorenie systému zhromažďovania spoľahlivých finančných a štatistických informácií o implementácii a  za monitorovanie programu; 
-	za zriadenie Spoločného riadiaceho výboru programu;
-	v prípade potreby upravenie programu;
-	vypracovanie a po schválení v  Spoločnom monitorovacom výbore, predloženie výročnej implementačnej správy Európskej komisii;
-	organizovanie hodnotenia v polovici obdobia v spolupráci s Európskou komisiou;
-	zabezpečenie, že tie orgány, ktoré sa podieľajú na riadení a implementácii pomoci, vedú buď samostatný účtovný systém alebo používajú adekvátny účtovný kód pre všetky transakcie týkajúce sa pomoci;
-	zabezpečenie správnosti činností financovaných v rámci pomoci, najmä                           za vykonávanie vnútorných kontrol dodržiavania princípov hospodárnosti                        a za reagovanie na každé zistenie alebo žiadosť o nápravné opatrenia; 
-	plnenie povinností týkajúcich sa informácií a propagácie programu.

A.1.2. Spoločný programovací dokument
Strategickým dokumentom pre cezhraničnú spoluprácu v rámci budúceho programu INTERREG III A je Spoločný programovací dokument (JPD - Joint programming document), ktorý bol vypracovaný na každú hranicu (v rámci existujúceho programu PHARE CBC) a v ktorom sú stanovené priority spolupráce a smery rozvoja prihraničných regiónov na  roky 2000-2006. Z hľadiska programovania je nevyhnutné, aby všetky stanovené priority (ktoré sú zakotvené v JPD) boli naplnené, zrealizované v  projektovej podobe. V tomto smere je nutné revidovať existujúce JPD, ktoré predstavujú základné rámce súčasného programu PHARE CBC a budú hlavným dokumentom                        aj pre INTERREG III A, resp. pripraviť nové dokumenty pre vznikajúce programy s Českom                     a Ukrajinou v súvislosti so vstupom Slovenska do EÚ a následným prevzatím programu INTERREG III A.

V rámci Spoločného programovacieho dokumentu sú vymedzené priority pre jednotlivé programy v rámci INTERREG-u.  Medzi základné priority budú patriť :

Priorita č.1  Cezhraničná hospodárska spolupráca	
Priorita č.2  Dosiahnuteľnosť - dopravná infraštruktúra
Priorita č.3  Cezhraničné organizačné štruktúry a siete		
Priorita č.4  Ľudské zdroje		
Priorita č. 5 Trvalý územný rozvoj a rozvoj životného prostredia

Tieto priority budú ďalej rozpracované na úroveň jednotlivých opatrení vždy v závislosti              od dohody medzi partnerskými krajinami pri príprave, resp. revízii  Spoločného programovacieho dokumentu.

Opatrenia pre prioritu č. 1 :
1.1.Rozvoj a podpora prihraničných hospodárskych centier  a hospodárskej infraštruktúry 		
1.2.Cezhraničná podniková spolupráca ,  poradenstvo pri cezhraničných   aktivitách
1.3. Turizmus a priemysel voľného času

Opatrenia pre prioritu č. 2 :
2.1.Podpora cezhraničných organizačných štruktúr a rozvoj sietí
2.2. Organizácia dopravy, plánovanie a logistika

Opatrenia pre prioritu č. 3 :
3.1. Podpora vzájomnej spolupráce, rozvoj a výstavba cezhraničných  sietí
3.2. Malé projekty vrátane akcií a pilotných projektov „people-to-people“

Opatrenia pre prioritu č. 4 :
4.1.Rozvoj regionálneho trhu práce v kontexte rozširovania EÚ
4.2.Rozvoj spolupráce a infraštruktúry v oblastiach vzdelávanie, kvalifikácia a veda

Opatrenia pre prioritu č. 5 :
5.1.Riadenie zdrojov, technická infraštruktúra a využívanie obnoviteľnej energie 
5.2.Opatrenia na ochranu prírody a životného prostredia, vrátane národných a prírodných parkov 
5.3.Cezhraničný územný rozvoj vo vidieckych a mestských oblastiach

Uvedené priority a opatrenia sa môžu meniť v závislosti od potreby a dohody partnerských strán pre každý program osobitne.

Na základe odporúčaní Európskej komisie a dohody s partnerskými krajinami časový harmonogram ohľadom revízie, resp. vypracovania nového Spoločného programovacieho dokumentu pre jednotlivé programy vyzerá nasledovne :

koniec apríla, začiatok mája 2003- prvá predbežná verzia JPD zaslaná Európskej komisii neoficiálne; 
koniec júna 2003 - oficiálne zaslaná predbežná verzia JPD do Bruselu;
október 2003 - predloženie konečnej verzie JPD Európskej komisii na schválenie.

A.1.3. Pravidlá programu, spoločné komisie
V rámci spoločného programu INTERREG III A so susednou krajinou bude spolupráca založená na tzv. Rules of Procedure (štatút, resp. stanovy komisií). Na základe toho vzniknú dva výbory (ako tomu je už v súčasnosti v rámci programu INTERREG IIIA/PHARE CBC Slovensko - Rakúsko), ktoré rozhodujú o smerovaní celého programu, to znamená, rozhodujú o výbere                           a schvaľovaní projektov a monitorujú celý program. Je teda potrebné, aby tieto komisie vznikli ešte pred oficiálnym začiatkom programu INTERREG III A vzhľadom na to, že všetky rozhodnutia o vytvorení programovo - implementačných štruktúr , ktoré sa týkajú tohto programu budú musieť byť odsúhlasené v Spoločnom monitorovacom výbore.

	Prvým z nich je Spoločný monitorovací výbor (SMV - JMC - Joint monitoring Committee): 

             Monitorovací výbor sa skladá zo zástupcov na národnej a regionálnej úrovni z každej krajiny, zástupcov DG Regio a DG Enlargement, teda  generálnych riaditeľstiev pre regionálnu politiku                   a rozšírenie v Bruseli. Jeho hlavnou úlohou je dohľad a monitorovanie implementácie, ktoré vychádzajúc pritom z dvoch programovacích dokumentov a to z  Spoločného programovacieho dokumentu a Programového doplnku. 

SMV schvaľuje Programový doplnok (Programme Complement), vrátane fyzických                      a finančných indikátorov pre monitorovanie programov alebo žiada doplnenie tohto dokumentu. Neskoršie dodatky v Programovom doplnku musia byt schválené SMV.
SMV schvaľuje výberové kritériá pre financované projekty spadajúce pod jednotlivé opatrenia.
SMV pravidelne kontroluje pokrok v napĺňaní cieľov programu.
SMV pravidelne kontroluje výsledky implementácie, najmä dosiahnuté výsledky súvisiace s cieľmi na úrovni opatrení ako aj priebežné hodnotenie.
SMV schvaľuje ročné a záverečné správy o implementácii, ktoré neskôr predkladá Európskej komisii.
SMV zakladá Spoločný riadiaci  výbor a potvrdzuje jeho štatút.
Členovia SMV sa schádzajú raz alebo dvakrát do roka. 

Spoločný riadiaci výbor (SRV - JSC - Joint Steering Committee)

SRV je zodpovedný za spoločný výber všetkých projektov v rámci INTERREG IIIA na základe stanovených výberových kritérií, ktoré sú uvedené v Programovom doplnku.

SRV zriaďuje pod - výbor pre harmonizáciu a koordináciu fondov na malé projekty  v rámci hlavného programu INTERREG III A. 

Členovia spoločného riadiaceho výboru (SRV) sa stretávajú 3 až 4-krát ročne. 

Návrh ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja  SR na zastúpenie v Spoločnom riadiacom výbore a v Spoločnom monitorovacom výbore programu INTERREG III A je nasledovný :

1.	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR  
2.	Úrad vlády SR 
3.	Ministerstvo životného prostredia SR
4.	Ministerstvo hospodárstva SR
5.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
6.	Ministerstvo pôdohospodárstva SR
7.	Ministerstvo financií SR
8.	Ministerstvo zahraničných vecí SR

Predsedom komisie bude zástupca Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR.
Tento návrh však závisí aj od možností jednotlivých rezortov na delegovanie kompetentných zástupcov do oboch komisií.
Pre každý program v závislosti od hraníc budú mať zastúpenie takisto Vyššie územnosprávne celky (VÚC), resp. zástupcovia regionálnych samospráv. Zástupcovia tretieho sektora môžu byť prizvaní na rokovania komisií v prípade potreby ako pozorovatelia. Obidva výbory by mali byť vytvorené  približne v čase oficiálneho poslania Spoločného programovacieho dokumentu do Bruselu, teda na jeseň roku 2003, aby mohli dodatočne odsúhlasiť uvedený dokument a zároveň schváliť pripravované štruktúry pre program INTERREG III A.
Obidva výbory musia byť vytvorené ešte pred oficiálnym poslaním Spoločného programovacieho dokumentu do Bruselu, aby mohli odsúhlasiť uvedený dokument a zároveň schváliť pripravované štruktúry pre program INTERREG III A.

A.1.4. Task force group (pracovná skupina pre prípravu programovo - implementačnej  štruktúry)
V súvislosti s prechodom na INTERREG je nutné  rozdeliť úlohy a kompetencie pre novo vznikajúce programy v rámci INTERREG III A. Za týmto účelom sa vytvoria pracovné skupiny pre jednotlivé programy. Členmi týchto pracovných skupín budú zástupcovia Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, Úradu vlády SR a takisto aj zástupcovia príslušných  Vyšších územno- správnych celkov (VÚC) v závislosti od jednotlivých programov.
Ako prvá sa vytvorila  pracovná skupina (Task Force Group) na prípravu programovo -implementačnej štruktúry PHARE CBC/INTERREG IIIA Slovensko – Rakúsko, ktorá sa stretla                  24. januára 2003 vo Viedni. Dohodli sme sa na úlohách, ktoré sú potrebné splniť v rámci prípravy              na INTERREG. Medzi tie najdôležitejšie patrí dohoda o vytvorení riadiaceho a platobného orgánu            pre program, revízia, príp. vytvorenie Spoločného programovacieho dokumentu (JPD), rozdelenie finančných prostriedkov na jednotlivé línie programu a v rámci INTERREG -u IIIA na jednotlivé hranice, určiť zodpovednú jednotku pre monitorovací systém, vytvoriť Technický sekretariát pre program, stanoviť mieru spolufinancovania v rámci projektov INTERREG-u, definovať úlohu regiónov pre prechodné obdobie 2004-2006, atď. 
Podobná pracovná skupina sa stretla  dňa 10.2.2003 v Bratislave a dohodla sa na ďalšom postupe ohľadom programovo - implementačnej prípravy na prevzatie programu INTERREG III A Slovensko - Česko. Na túto hranicu bude nutné vytvoriť v podstate úplne nové štruktúry, keďže spoločný program v rámci  programu PHARE CBC de facto od roku 1999 neexistuje.
Obdobné pracovné skupiny, resp. tímy by sa mali vytvoriť aj na ostatné hranice v rámci prípravy na INTERREG III A.
V tejto súvislosti treba uviesť, že v rámci programu PHARE CBC, ktorý predstavoval jeden             z predvstupových nástrojov, existujú  od roku 2000 na Slovensku tri bilaterálne programy a to:

Program INTERREG IIIA/PHARE CBC  Slovensko - Rakúsko 
Program PHARE CBC Slovensko - Poľsko    
Program PHARE CBC Slovensko - Maďarsko

Tieto programy v podstate predstavovali akúsi prípravu na neskoršie prevzatie INTERREG-u III A do praxe po úspešnom vstupe Slovenska do EÚ, pritom však treba poznamenať, že pravidlá               na implementáciu PHARE CBC sú dosť odlišné od programu INTERREG. Ako však z uvedeného vyplýva, projekty cezhraničnej spolupráce s Rakúskom ako členskou krajinou Európskej únie boli              z našej financované z PHARE CBC, kým na rakúskej  strane z programu INTERREG III A. Tento program predstavuje určitý model na budúci spoločný program INTERREG III A Slovensko - Rakúsko.
V rámci existujúcej cezhraničnej spolupráce INTERREG IIIA/PHARE CBC je teda potrebné pretransformovať program cezhraničnej  spolupráce PHARE CBC  na INTERREG IIIA. Toto sa týka programov s  Maďarskom a Poľskom, s ktorými  doteraz spolupracujeme v rámci PHARE CBC.              V tomto smere je však  nutné, aby sme nadviazali kontakt takisto s našimi východnými susedmi Ukrajinou a obnovili spoluprácu s Českou republikou, ktorá bola na základe rozhodnutia Európskej komisie             v roku 1999 zrušená.

A.1.5. Riadiaci  a platobný orgán
V súvislosti s úspešným vybudovaním programovo - implementačných štruktúr je potrebné, aby sme sa na základe bilaterálnych rozhovorov dohodli, ktorá krajina bude v rámci pokračujúcej cezhraničnej spolupráce prostredníctvom programu INTERREG III A riadiacim orgánom (Managing authority) a takisto platobným orgánom (Paying authority) vo vzťahu k Európskej komisii. 
Krajina, ktorá sa stane v rámci programu riadiacou orgánom a tým pádom aj platobným orgánom bude priamo zodpovedať za program vo vzťahu k Európskej komisii, teda za schválené projekty a platby. 

Na rokovaní v Bruseli vo februári 2003 si predstavitelia Slovenskej republiky vypočuli návrh Európskej komisie (EK). Podľa EK by sa mala každá členská krajina Európskej únie, ktorá hraničí             s kandidátskou krajinou, stať riadiacim a takisto platobným orgánom pre program INTERREG III A            s kandidátskou krajinou. To znamená, že Rakúsko by v tomto smere prevzalo aj na základe predchádzajúcich skúseností s programom INTERREG túto funkciu pri programe so Slovenskom.    

Cieľom Slovenskej republiky by malo byť a návrh Európskej komisie s tým aj počíta, aby sme v rámci týchto programov minimálne aspoň v jednom boli riadiacim a platobným orgánom. Treba však pripomenúť, že toto by platilo len na prechodné obdobie 2004-2006. Po tomto termíne bude treba opäť rokovať a dohodnúť sa na obnovení existujúcich štruktúr alebo vytvoriť nové usporiadanie. Návrh Európskej komisie je teda nasledovný:   

Program INTERREG IIIA Slovensko - Rakúsko : riadiaca a  platobná jednotka: Rakúsko
Program INTERREG IIIA Slovensko - Poľsko    : riadiaca  a platobná jednotka: Poľsko
Program INTERREG IIIA Slovensko - Česko :     riadiaca a platobná jednotka: Slovensko
Trilaterálny program INTERREG IIIA/TACIS Slovensko - Maďarsko - Ukrajina : 
                                                                                     riadiaca a platobná jednotka: Maďarsko. 
Tento trilaterálny program by mal byť podľa Európskej komisie vytvorený s cieľom zjednodušiť štruktúry v rámci programu INTERREG. 
 
Rozhodnutie o určení riadiaceho a platobného orgánu však závisí predovšetkým od dohody krajín zainteresovaných na vytváraní štruktúr pre program INTERREG. Treba však pritom brať              do úvahy možnosti krajiny z pohľadu administratívnych kapacít, resp. štruktúr schopných riadiť tento program a plne za neho zodpovedať voči Európskej komisii.    
A.1.6. Spoločný technický sekretariát
Ďalšou akútnou vecou pri príprave štruktúr na prevzatie programu INTERREG III A je zriadenie Spoločného technického sekretariátu. Zámerom Európskej komisie je, aby v krajine, ktorá je riadiacou autoritou pre program, bol zriadený Spoločný technický sekretariát, ktorý by plnil administratívne úlohy v súvislosti s úspešným programovaním a implementáciou v rámci INTERREG III A. Na zriadenie a činnosť Spoločného technického sekretariátu by boli vyčlenené z programu INTERREG III A finančné prostriedky v rámci technickej asistencie. Súčasťou Spoločného technického sekretariátu by teda boli aj zástupcovia z partnerskej krajiny v rámci cezhraničnej spolupráce INTERREG III A.
 	Hlavné úlohy Spoločného technického sekretariátu spočívajú v :
•	podporovaní riadiaceho orgánu v realizácii jeho úloh, predovšetkým pri vypracúvaní konceptov výročných správ;
•	podporovaní platobného orgánu v realizácii jeho úloh;
•	pripravovaní a realizovaní rozhodnutia monitorovacieho a riadiaceho výboru, vrátane priebežných písomných procedúr;
•	vykonávaní bežného chodu sekretariátu, t.j. organizovanie stretnutí, koncipovanie návrhov atď;
•	riadení procesu prihlasovania sa na projekty (proces zahŕňa výzvy na podávanie žiadostí o projekt, informovanie a poradenstvo pre žiadateľov, kontrolu a vyhodnocovanie žiadostí, informovanie partnerov o rozhodnutiach a v rámci cezhraničných projektov zabezpečenie poradnej činnosti                a pomoci pri realizácii opatrení a finančnej administrácii); 
•	monitorovaní pokroku projektov, t.j. zhromažďovať a kontrolovať správy z monitorovania projektov;
•	podporovaní rozvoja a realizácii cezhraničných  projektov.

Vytvorenie Spoločného technického sekretariátu je základom pre úspešné fungovanie toho programu. Napriek tomu  však v partnerskej krajine v rámci programu bude zriadené tzv. kontaktné miesto, ktoré by pozostávalo z pracovníka zodpovedného za administratívnu prípravu programu (tzv. Development officer) a ktorý by úzko spolupracoval so Spoločným technickým sekretariátom. Vytvorenie a následné personálne obsadenie Spoločného technického sekretariátu, resp. kontaktného miesta sa však očakáva až v druhej fáze prípravy programu. 

A.2. Príprava na prevzatie programu INTERREG III A v podmienkach Ministerstva výstavby
 a regionálneho rozvoja SR

Na základe novej organizačnej štruktúry ministerstva sa na Agentúre na podporu regionálneho rozvoja vytvoril od 20.1.2003 Odbor riadenia INTERREG A, ktorý má hlavnú zodpovednosť za úspešnú prípravu programovo - implementačných štruktúr na prevzatie tohto programu do praxe. 

V súvislosti s náročnými úlohami, ktoré čakajú tento odbor, je dôležité ho následne administratívne posilniť a vytvoriť mu adekvátne podmienky na úspešné fungovanie.

Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR je na základe uvedených skutočností  pripravené  zefektívniť  spoluprácu medzi partnerskými krajinami ako aj úspešne pripraviť Slovensko na prevzatie programu INTERREG IIIA do praxe. Je to zodpovedná a náročná úloha jednak vzhľadom na prípravu programových štruktúr ako aj z časového hľadiska, keďže hlavná časť práce musí byť ukončená do konca roku 2003. 

B. Stratégia programu INTERREG III B

Stratégia programu INTERREG III B, ktorú vypracovalo Ministerstvo životného prostredia SR (ďalej len „MŽP SR“) v zmysle uznesenia vlády SR č. 359/2002, je zameraná na transnacionálnu spoluprácu v stredoeurópskom, jadranskom, podunajskom a juhovýchodoeurópskom priestore (ďalej len „CADSES“) a na podporu vyššej úrovne územnej integrácie v tejto geografickej oblasti. Konečným cieľom projektov navrhovaných a realizovaných v rámci tejto transnacionálnej spolupráce je dosiahnuť trvalo udržateľný, harmonický a vyvážený rozvoj Spoločenstva a jeho lepšiu územnú integráciu  najmä s kandidátskymi, ale aj s ostatnými susediacimi krajinami.
Význam účasti Slovenska v programe INTERREG III B možno vidieť predovšetkým v týchto rovinách: 
•	vytváranie predpokladov  pre územnú integráciu Slovenska s členskými štátmi EÚ              a ostatnými krajinami priestoru CADSES pomocou opatrení koordinovaných v rámci nadnárodného územného plánovania; ako aj prostredníctvom posilnenia inštitucionálnej spolupráce v oblasti územného plánovania a postupného zbližovania územnoplánovacích postupov; rozpracovanie a prijatie opatrení, koordinovaných v rámci nadnárodného územného plánovania, zameraných na ochranu životného prostredia, najmä na obmedzenie jeho znečistenia, zachovanie a rozvoj prírodného dedičstva,  ochranu pred povodňami, pretože individuálne a nekoordinované preventívne environmentálne opatrenia môžu byť odsúdené          na neúspech;
•	prehĺbenie poznatkov o územných následkoch rôznych odvetvových politík na úrovni EÚ, ako aj na národných a regionálnych úrovniach (napr. dopravnej politiky/TEN a TINA, poľnohospodárskej politiky, politiky v oblasti rozvoja miest a vidieka) a ich rešpektovanie pri vytváraní odvetvových koncepcií jednotlivých krajín. Pri riešení týchto otázok cestou spolupráce v rámci CADSES nadnárodná perspektíva nielen zvýši dôležitosť územných koncepcií, ale umožní aj nečlenským krajinám EÚ prispievať k plneniu Akčného programu ESDP ešte skôr, ako sa stanú členmi EÚ.“
Záverom je potrebné poznamenať, že súčasťou účasti SR v programe INTERREG III B             je  vytváranie organizačných štruktúr, ktoré majú umožniť, aby sa SR v  predvstupovom období stala plnoprávnym účastníkom tejto iniciatívy s právom spolurozhodovať pri prijímaní rozvojových projektov a s perspektívou čerpania prostriedkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja po jej vstupe do EÚ.

B.1. Strategická koncepcia programu INTERREG III B

Program INTERREG III B slúži na posilnenie nadnárodnej spolupráce v oblasti územného plánovania a formulovanie spoločných priorít územného rozvoja v priestore CADSES. Jeho ciele a konkrétne projekty podporujú vytváranie strategickej vízie územného rozvoja v tejto geografickej oblasti.

Najzávažnejšie referenčné dokumenty, ktoré formujú strategický základ tohoto programu, sú Európska koncepcia územného rozvoja (ďalej len „ESDP“), smernice Rady Európy pre trvalo udržateľný územný rozvoj a výsledky projektov VISION PLANET (Smernice a Návrhy) a ESTIA, realizovaných v rámci programu INTERREG II C CADSES. 

Ďalším pozitívom programu INTERREG III B  je to, že je to jediný program zameraný na územnú integráciu všetkých ekonomických, sociálnych a politických trendov v oblasti CADSES, pričom zároveň berie ohľad na vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj. 

Hlavnými cieľmi programu INTERREG III B v súvislosti s integráciou územného rozvoja v oblasti CADSES sú:
•	dosiahnutie spoločného chápania priestorovej politiky;
•	vytvorenie bázy pre vypracovanie spoločných pravidiel a princípov v územnom plánovaní;
•	vytvorenie jednotnej vízie dopravných a komunikačných sietí;
•	podpora čo najlepších podmienok udržateľného rastu;
•	ochrana prírodného dedičstva a predchádzanie jeho devastácii – vrátane ochrany  pred povodňami a zemetraseniami;
•	zhodnotenie kultúrneho a historického dedičstva, ako vytvorením spoločných pravidiel jeho riadenia, tak aj jeho využitím ako prvku ekonomického rozvoja.

Program Iniciatívy Spoločenstva INTERREG III B (2000 – 2006) pre stredoeurópsky, jadranský, podunajský, juhovýchodoeurópsky priestor (CADSES) z 12. marca 2001 (ďalej len „Program“), ktorý bol vypracovaný a schválený nadnárodnými riadiacimi štruktúrami tohoto programu, stanovil nasledujúce priority a opatrenia, dopracované v Doplnku Programu z apríla 2002:

Priority a opatrenia programu INTERREG III B CADSES na nadnárodnej úrovni:

Priorita 1
Podpora trvalo udržateľného územného rozvoja a sociálnej a ekonomickej kohézie

Priorita 2
Efektívne a trvalo udržateľné dopravné systémy, prístup k informačnej spoločnosti

Priorita 3
Podpora a manažment rozvoja krajiny, prírodného a kultúrneho dedičstva

Priorita 4
Ochrana životného prostredia, manažment zdrojov a prevencia rizík

Opatrenie 1.1
Podpora spoločných stratégií územného rozvoja a realizačných opatrení/akcií

Opatrenie 2.1
Rozvoj efektívnych dopravných systémov zohľadňujúcich trvalo udržateľný rozvoj

Opatrenie 3.1
Ochrana a rozvoj kultúrneho dedičstva

Opatrenie 4.1
Podpora ochrany životného prostredia a manažmentu zdrojov

Opatrenie 1.2
Formovanie rozvoja miest, podpora urbánnych štruktúr/sietí a spolupráce

Opatrenie 2.2
Zlepšenie prístupu k poznatkom a informačnej spoločnosti

Opatrenie 3.2
Ochrana a rozvoj prírodného dedičstva

Opatrenie 4.2
Podporovanie manažmentu rizík a predchádzanie katastrofám

Opatrenie 1.3
Podpora rozvoja vidieka

Opatrenie 3.3
Ochrana a rozvoj krajiny

Opatrenie 4.3
Podpora integrovaného manažmentu vôd a prevencia pred záplavami

Opatrenie 1.4
Priestorové/územné dopady imigrácie

V nadväznosti na skúsenosti z účasti SR z prechádzajúcej etapy programu INTERREG             v oblasti transnacionálnej spolupráce v priestore CADSES (INTERREG II C), na polohu SR v podunajskej a stredoeurópskej časti tohoto priestoru, ako aj na tie medzinárodné súvislosti, ktoré              je potrebné v procese plánovania rozvoja územia SR prednostne zohľadniť, budú na národnej úrovni podporované predovšetkým nasledovné priority a k nim priradené opatrenia:

Priorita 1: Trvalo udržateľný územný rozvoj a sociálna a ekonomická  previazanosť 
Opatrenie 1.1: Podpora spoločných stratégií územného rozvoja a realizačných opatrení/akcií
Opatrenie 1.2: Formovanie rozvoja miest, podpora urbánnych štruktúr/sietí a spolupráce
Opatrenie 1.3: Podpora rozvoja vidieka

Priorita 2 : Efektívne a trvalo udržateľné dopravné systémy, informačná spoločnosť
Opatrenie 2.1: Rozvoj efektívnych dopravných systémov zohľadňujúcich trvalo udržateľný rozvoj
Opatrenie 2.2: Zlepšenie prístupu k poznatkom a informačnej spoločnosti

Priorita 3: Podpora a manažment rozvoja krajiny, prírodného a kultúrneho dedičstva
Opatrenie 3.1: Ochrana a tvorba krajiny
Opatrenie 3.2: Ochrana a rozvoj prírodného dedičstva

Jedným z opatrení je aj technická pomoc, ktorá sa vzťahuje ku všetkým prioritám.
	Uvedené priority a opatrenia sú v súlade s Národným rozvojovým plánom (NDP).   
„Priemerný celkový finančný rozsah jednotlivých projektov je uvažovaný v rozmedzí 0,5 – 5,0 miliónov eur. 40 až 60% projektov by malo mať celkový rozpočet na projekt nad 1,5 miliónov eur. Vo výnimočných prípadoch sú vhodné aj malé projekty, uskutočňované s cieľom podporiť hlavne spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi.
Priemerná dĺžka implementácie projektu by sa mala pohybovať v rozmedzí 2 – 3 rokov.
Za vhodných partnerov môžu byť pre všetky opatrenia programu považované viaceré kategórie konečných prijímateľov, ako napr. regionálne a miestne samosprávy; národné, regionálne             a miestne inštitúcie implementujúce stratégie v oblastiach regionálneho rozvoja, mestského                          a vidieckeho rozvoja, dopravy, technológii a inovácií, ochrany prírody a manažmentu životného prostredia, manažmentu kultúrneho a prírodného dedičstva; verejné inštitúcie (rozvojové a inovačné agentúry, výskumné inštitúcie a univerzity); regionálne a miestne združenia  podnikateľov (obchodné komory, únie); súkromné inštitúcie, ako aj  ekonomickí a sociálni partneri, regionálne rady, nadácie, mimovládne organizácie, ako aj medzinárodné organizácie (napr. euroregióny).
B.2 Inštitúcie manažmentu programu

Členské štáty EÚ po konzultácii s nečlenskými štátmi sa v rámci partnerstva programu INTERREG III B CADSES dohodli stavať na skúsenostiach z implementácie štruktúr programu INTERREG II C CADSES so zreteľom na Všeobecné nariadenie o štrukturálnych fondoch, Nariadenie Rady Európy (EC) č. 1260/1999 a Smernice pre INTERREG III  (OJ C 143, 23. 5. 2000), ktoré stanovili rámec pre administráciu nových programov INTERREG. 
Koncepcia implementácie je založená na nasledujúcich súhrnných princípoch:
•	súlad so Všeobecným nariadením pre Štrukturálne fondy, ako aj so Smernicami                         pre INTERREG III;
•	účinný a efektívny manažment programu a jasné rozdelenie a definovanie povinností tak,             aby boli minimalizované náklady aj na úrovni projektu (princíp vedúceho partnera);
•	vyváženosť medzi štruktúrami na transnacionálnej a národnej úrovni, optimálne definovanie príslušnej miery zodpovednosti;
•	plnoprávne zainteresovanie partnerských štátov (členov aj nečlenov EÚ) do programu.

 V súlade so Smernicou pre INTERREG III boli vytvorené tieto štruktúry pre spravovanie a manažment Programu:
•	Monitorovací výbor (Monitoring Committee (MC))
•	Riadiaci výbor (Steering Committee (SC))
•	Riadiaci orgán (Managing Authority (MA))
•	Platobný orgán (Paying Authority (PA))
•	Spoločný technický sekretariát (Joint Technical Secretariat (JTS)) a jeho Výbor (JTS-C)
•	Národné výbory (National Committees (NC)) a Kontaktné miesta CADSES ( CADSES Contact Points (CCP))
•	Transnacionálne pracovné skupiny (Transnational Working Groups (TWG)).

B.2.1. Monitorovací výbor
Transnacionálny Monitorovací výbor bol ustanovený v súlade s Článkom 35 Nariadenia Rady Európy (EC) č. 1260/1999. Jeho všeobecnou úlohou je zabezpečiť kvalitu a efektivitu implementácie a možnosť sledovania chodu programu.
Hlavnými úlohami Monitorovacieho výboru sú:
•	schvaľovať a upravovať doplnky programu, vrátane fyzických a finančných ukazovateľov, ktoré budú použité na monitorovanie finančnej pomoci; 
•	schvaľovať kritériá pre výber projektov podľa Programu a Doplnku Programu 
•	periodicky vyhodnocovať pokrok vykonaný pri dosahovaní konkrétnych cieľov finančnej pomoci;
•	preverovať výsledky implementácie, najmä dosiahnutie cieľov, určených pre jednotlivé opatrenia a priebežne ich vyhodnocovať;
•	posudzovať a schvaľovať čiastkové a záverečné správy  pred ich odoslaním Európskej komisii;
•	posudzovať a schvaľovať akékoľvek návrhy  na zmenu obsahu Rozhodnutia komisie                      o príspevku z fondov;
•	zodpovedať za implementáciu rozpočtu technickej pomoci;
•	a môže navrhnúť akúkoľvek korekciu alebo prehodnotenie finančnej pomoci, ktoré môže podporiť dosiahnutie stanovených cieľov alebo zlepšiť riadenie finančnej pomoci           
•	schvaľovať procedurálne pravidlá, ako aj ročný pracovný plán Spoločného technického sekretariátu;
•	schvaľovať procedurálne pravidlá Riadiaceho výboru. 
Monitorovací výbor je zložený z maximálne 4 zástupcov každého partnerského štátu ( na národnej aj regionálnej úrovni). Zasadnutí Monitorovacieho výboru sa bude zúčastňovať Riadiaci orgán, niektorí zástupcovia z Európskeho spoločenstva (napr. DG Regio, DG Enlargement), ktorí budú jeho poradnými členmi(vo vzťahu k fondom PHARE a CARDS), ako aj Spoločný technický sekretariát.  

Členovia Monitorovacieho výboru sú menovaní príslušnými vládami/príslušnými orgánmi               do 30 dní od schválenia Programu INTERREG III B. V prípade Slovenska, ktoré nie je členom EÚ, budú členovia Monitorovacieho výboru navrhnutí v  predbežnej prihláške (letter of intent). Monitorovací výbor bude mať predsedu a podpredsedu, pričom tieto funkcie sa budú striedať medzi partnerskými štátmi.
Monitorovací výbor sa stretáva najmenej raz za rok. Rozhodovanie Monitorovacieho výboru sa uskutočňuje formou konsenzu národných delegácií (každá delegácia má jeden hlas). Rozhodnutia môžu byť prijaté aj formou písomnej procedúry. Procedurálne pravidlá si Monitorovací výbor stanovuje si na svojom prvom zasadaní .
Monitorovací výbor je podporovaný Spoločným technickým sekretariátom, ktorý zodpovedá za prípravu všetkých dokumentov súvisiacich so  zasadaniami. 
B.2.2.  Riadiaci výbor – Steering Committee
Hlavné úlohy Riadiaceho výboru sú:
•	schvaľovať jednotlivé prihlášky projektov na základe ich posúdenia;
•	navrhovať Monitorovaciemu výboru kritériá výberu projektov v súlade s Programom;
•	pripomienkovať prácu Monitorovacieho výboru v oblasti pravidelného monitoringu, správ o činnosti, výročných správ a predbežných odhadov a navrhovať úpravy programu alebo doplnkov programu; 
•	koordinovať program s ostatnými programami a opatreniami Európskeho spoločenstva;
•	vytvoriť transnacionálne Pracovné skupiny;
•	 rozhodnúť o vyhlásení výziev na predkladanie projektov  (orig. calls for proposals);
•	usmerňovať Riadiaci orgán;
•	monitorovať a vyhodnocovať program ako celok.
Riadiaci výbor sa skladá z maximálne 2 zástupcov každého partnerského štátu (na národnej         aj regionálnej úrovni). Na zasadania Riadiaceho výboru sa bude zúčastňovať Riadiaci orgán, ako aj Spoločný technický sekretariát, ktorý bude mať podpornú funkciu. Zástupcovia Európskej komisie sa môžu zúčastňovať zasadaní ako pozorovatelia. 
Členovia Riadiaceho výboru sú menovaní príslušnými vládami do 30 dní od prijatia programu INTERREG III B. V prípade štátov, ktoré nie sú členmi EÚ, a teda aj Slovenska, budú členovia Riadiaceho výboru uvedení v predbežnej prihláške (letter of intent). Riadiaci výbor má predsedu a podpredsedu, pričom táto funkcia sa bude striedať medzi partnerskými štátmi. Riadiaci výbor sa stretáva najmenej dva krát za rok. Rozhodovanie Riadiaceho výboru sa uskutočňuje bude formou konsenzu medzi národnými delegáciami (každá delegácia má jeden hlas). Rozhodnutia môžu byť prijaté aj formou písomnej procedúry. 
Procedurálne pravidlá Riadiaceho výboru schvaľuje Monitorovací výbor. Riadiaci výbor je podporovaný Spoločným technickým sekretariátom, ktorý zodpovedá za prípravu všetkých dokumentov súvisiacich so zasadaniami. 

B.2.3. Riadiaci orgán
Za Riadiaci orgán členské štáty formálne ustanovili talianske Ministerstvo pre infraštruktúru a dopravu - Ministry for Infrastructures and Transports so sídlom v Ríme.
  Riadiaci orgán vykonáva funkcie podľa Čl. 9 (n) a 34 Nariadenia Rady Európy (EC) č. 1260/1999, pôsobí pod vedením Riadiaceho výboru a organizuje činnosti v rámci programu s cieľom dosiahnutia  jeho  úspešnej implementácie. Riadiaci orgán zodpovedá za efektívnosť      a korektnosť manažmentu a implementácie pomoci z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj, najmä:
•	vytvára systém získavania spoľahlivých finančných a štatistických informácií o implementácii pre monitorovanie a hodnotenie a poskytovania údajov v súlade s opatreniami, odsúhlasenými členskými štátmi;
•	upravuje a implementuje Doplnok Programu;
•	zostavovať a (po odsúhlasení Monitorovacím výborom) predkladať Európskej komisii výročnú správu o implementácii;
•	organizovať v spolupráci s Európskou komisiou a členskými štátmi EÚ priebežné strednodobé vyhodnocovanie programu;
•	zabezpečuje aby orgány zúčastnené na manažmente a implementácii pomoci udržiavali buď oddelený účtovnícky systém alebo adekvátny účtovnícky program pre všetky transakcie súvisiace s pomocou;
•	zabezpečuje korektnosť operácií realizovaných z finančnej pomoci, hlavne zavedením vnútorných kontrol súladu s princípmi správneho finančného manažmentu a činnosťou v súlade so zisteniami alebo požiadavkami vyplývajúcimi zo schválených opravných opatrení;
•	zabezpečuje súlad s politikou Európskeho spoločenstva;
•	zabezpečuje dodržiavanie požiadaviek v oblasti informovanosti a publicity;
•	kontrahuje Spoločný technický sekretariát;       
•	podpisuje zmluvy o financovaní z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj s vedúcimi partnermi ako konečnými adresátmi.
Operatívny manažment a každodennú prácu Riadiaceho orgánu realizuje prevažne Spoločný technický sekretariát v Drážďanoch. Z dôvodu, že niektoré úlohy Riadiaceho orgánu, ako napr. uzatváranie zmlúv o poskytnutí finančnej pomoci podľa rozhodnutí Riadiaceho výboru alebo finančný manažment projektov počas ich realizácie, sú pracovne pomerne náročnými úlohami, Riadiaci orgán uzatvorí zmluvu s technickou jednotkou na zabezpečenie miestnej podpory pre realizáciu týchto úloh priamo v Ríme.

V prípade každého jednotlivého nečlenského štátu bude podpísaná dohoda medzi orgánom zodpovedným za riadenie programu INTERREG III B CADSES v tomto štáte a Riadiacim orgánom za účelom ustanovenia spoločných cieľov, povinností a záväzkov všetkých partnerov, zúčastnených na realizácii programu CADSES. Pre nečlenské štáty je podpísanie tohoto dohovoru základnou podmienkou pre získanie riadneho členstva v rámci programu.
Národným riadiacim orgánom pre zameranie INTERREG III B na Slovensku je v súlade s bodom B.1.  uznesenia vlády SR č. 359 z 10. apríla 2002 Ministerstvo životného prostredia SR.      O tejto skutočnosti informovalo MŽP SR Riadiaci orgán v Ríme oficiálnym listom ministra zo dňa   16. augusta 2002. 
MŽP SR zabezpečí menovanie a vytvorí predpoklady pre činnosť jeho zástupcu v transnacionálnom Monitorovacom a Riadiacom výbore. Zástupcovia ministerstva sa budú pravidelne zúčastňovať na zasadaniach týchto výborov. 
V príslušných nečlenských štátoch, a teda i v SR, sú všetky technické, finančné                               a administratívne aspekty realizácie programu INTERREG III B záväzkom Národného riadiaceho orgánu pre INTERREG III B, pričom každý nečlenský štát musí zabezpečiť taktiež prepojenie medzi týmto orgánom a Národným kontaktným miestom. 

B.2.4. Platobný orgán
Funkciu Platobného orgánu podľa Čl. 9 (o) a 32 Nariadenia Rady Európy (EC) č. 1260/1999       a bodu 25 a 31 Smernice INTERREG bude súčasne vykonávať vyššie uvedený Riadiaci orgán. 
Sídlo Platobného orgánu je umiestnené v Ríme a zastupuje ho Ministry for Infrastructures and Transports.

Spoločný Platobný orgán
•	zostavuje a predkladá žiadosti o platby z Európskeho fondu pre regionálny rozvoj (ERDF); 
•	prijíma platby zo zdrojov ERDF od Európskeho spoločenstva;
•	monitoruje dodanie a platby z fondov ERDF na úrovni programu;
•	monitoruje finančnú realizáciu projektov (financovaných z fondov ERDF);
•	vykonáva platby z fondov ERDF pre konečných príjemcov v súlade s Čl. 32 Nariadenia Rady Európy (EC) č. 1260/1999. 

Z toho dôvodu je zodpovedný za:
•	manažment fondov ERDF;
•	osvedčenie celkových nákladov, na základe osvedčení vypracovaných vedúcimi projektov;
•	platby týkajúce sa fondov ERDF, 
•	aktivity súvisiace zo smernice Rady č. 448/2001;
•	opakovanie prípadných neuskutočnených platieb;
•	finančný monitoring;
•	zosúladenie riadenia všetkých európskych fondov, týkajúcich sa programu CADSES;
•	kontrolu používania systému oddeleného účtovníctva a zodpovedajúcich pravidiel účtovníctva pre celý program.

Ministerstvo, ktoré zastupuje Riadiaci orgán, je zodpovedné za finančnú kontrolu fondov ERDF. Vzhľadom k tomu, že tento orgán nemá žiadne oprávnenie na kontrolu náležitého využitia fondov Európskeho spoločenstva na území ostatných partnerov, boli prijaté nevyhnutné opatrenia založené na spoločných Procedurálnych pravidlách a odsúhlasené všetkými ostatnými partnermi, aby  bolo možné kontrolovať využitie fondov na ich území. Akceptácia uvedených pravidiel bude požadovaná aj od SR po jej vstupe EÚ, z čoho vyplynie možnosť čerpať prostriedky na financovanie programu INTERREG III B z ERDF.

V prípade kofinancovania projektov v rámci INTERREG III B na národnej úrovni  z programu PHARE, prípadne ISPA alebo SAPARD, budú úlohy platobného orgánu realizované zodpovednými národnými orgánmi podľa príslušných predpisov. 
B.2.5.  Spoločný technický sekretariát a jeho Výbor
Podľa bodov 25 a 30 Smernice Iniciatívy Spoločenstva INTERREG III  bude mať program jeden Spoločný technický sekretariát, ktorý poskytuje technickú podporu Monitorovaciemu a Riadiacemu výboru, ako aj Riadiacemu a Platobnému orgánu. Spoločný technický sekretariát má medzinárodný personál, obsadzovaný Riadiacim orgánom na základe medzinárodného tendra. 

Hlavné úlohy Spoločného technického sekretariátu sú:
•	podporovať Riadiaci orgán pri realizácii jeho úloh, predovšetkým pri vypracúvaní konceptov výročných správ;
•	podporovať Platobný orgán pri realizácii jeho úloh;
•	pripravovať a realizovať rozhodnutia Monitorovacieho a Riadiaceho výboru, vrátane priebežných písomných procedúr;
•	zabezpečovať bežný chod sekretariátu, t.j. organizovanie stretnutí, koncipovanie návrhov atď.;
•	riadiť proces prihlasovania sa na projekty (výzvy na podávanie žiadostí o projekt, informovanie a poradenstvo pre žiadateľov, kontrola a vyhodnocovanie žiadostí, informovanie partnerov o rozhodnutiach a v rámci transnacionálnych projektov zabezpečenie poradnej činnosti a pomoci pri realizácii opatrení a finančnej administrácii); 
•	monitorovať pokrok projektov, t.j. zhromažďovať a kontrolovať správy z monitorovania projektov;
•	podporovať rozvoj a realizáciu transnacionálnych projektov;
•	zaoberať sa informovaním a publikačnou činnosťou  o programe a projektoch;
•	spolupracovať s Kontaktnými miestami CADSES a Transnacionálnymi pracovnými skupinami;
•	spolupracovať s organizáciami, inštitúciami a  štruktúrami príslušnými pre ciele programu.

Spoločný technický sekretariát sídli v Drážďanoch (na adrese: Rathaus, Postfach / P.O. Box 12 00 20,D – 01001 Dresden).

Ročný plán práce Spoločného technického sekretariátu schvaľuje Riadiaci výbor. Činnosť Spoločného technického sekretariátu je  financovaná z rozpočtu technickej pomoci. 

B.2.6.    Národné výbory a Kontaktné miesta CADSES
Národné výbory – National Committees (NC)
Pre úspešný priebeh programu INTERREG III B CADSES je veľmi dôležitá miera zainteresovanosti regionálnych a miestnych orgánov a iných relevantných inštitúcií, zodpovedných za regionálny a miestny rozvoj a územné plánovanie na regionálnej a miestnej úrovni, jednak vo  fáze plánovania (prevažne pri zostavovaní zámerov projektov) a jednak  v realizačnej fáze (ako tvorcovia projektov a pri spolufinancovaní) programu INTERREG III B, ako aj miera zainteresovanosti ekonomických a sociálnych partnerov a mimovládnych organizácií. . Z tohoto dôvodu úlohou každého partnerského štátu vytvoriť na zabezpečenie koordinácie na národnej úrovni Národný výbor. Povinnosťou každej partnerskej krajiny je  informovať Riadiaci orgán o zriadení Národného výboru, jeho  štruktúre a metodických predpisoch. 
V nečlenských štátoch EÚ  môže Národný výbor v spolupráci s orgánom, zodpovedným                   za riadenie programu na národnej úrovni, vykonávať ďalšie úlohy súvisiace so zahájením programu, posudzovaním spôsobilosti projektov pre financovanie z nástrojov EÚ podľa špecifických kritérií (alebo podľa špecifických kritérií príslušných pre spolufinancovanie z iných fondov), uzatváraním zmlúv o jednotlivých častiach projektu, schvaľovaním žiadostí o platby, monitorovaním realizácie projektov. Mala by sa podporovať možnosť využívania technickej pomoci mimo príslušných fondov EÚ a iných zdrojov pre nečlenské krajiny. Partnerské krajiny môžu rozhodnúť o špecifických úlohách svojich Národných výborov samostatne.
V prípade Slovenska bude úlohu Národného výboru plniť Riadiaca komisia pre zameranie INTERREG III B (transnacionálna spolupráca), ktorá bola zriadená rozhodnutím ministra životného prostredia SR z 29. apríla 2002. Predsedom komisie bol menovaný generálny riaditeľ sekcie územného plánovania a stavebného poriadku. Ďalšími jej členmi sú zástupcovia:  
Ministerstva životného prostredia SR (2 zástupcovia)
Úradu vlády SR 
Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR
Ministerstva hospodárstva SR
Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR
Ministerstva pôdohospodárstva SR
Ministerstva financií SR
Ministerstva zahraničných vecí SR
Slovenskej agentúry životného prostredia
V komisii je umožnené členstvo taktiež zástupcom orgánov samosprávy, najmä samosprávnych krajov, verejných a odborných organizácií, občianskych združení, ako aj odborníkom v niektorej z oblastí činnosti komisie.
Riadiaca komisia pre zameranie INTERREG III B (transnacionálna spolupráca) má poradnú       a podpornú funkciu. Jej úloha je najmä: 
- podporovať účasť subjektov zo SR  v projektoch v rámci INTERREG IIIB CADSES a dávať námety na zlepšenie a uľahčenie ich činnosti;
- prerokúvať výsledky ročných, prípadne priebežných hodnotení, vypracovaných nadnárodnými riadiacimi orgánmi (najmä Riadiaci orgán v Ríme a Spoločný technický sekretariát v Drážďanoch) a navrhovať opatrenia, ktoré z nich vyplývajú pre národné štruktúry programu INTERREG III B CADSES, ako aj pre ďalšie subjekty zo SR;
- prerokúvať témy, ktoré budú predmetom rokovaní na zasadnutiach Monitorovacieho a Riadiaceho výboru  s cieľom poskytovať námety a odporúčania pre ich členov zo SR;
- posudzovať návrhy na projekty, do ktorých bude zapojený partner zo SR, z hľadiska národných priorít a opatrení v rámci programu INTERREG III B CADSES s cieľom vypracovať odporúčania pre postupu členov zo SR na zasadnutiach Riadiaceho výboru, na ktorých sa bude rokovať o schválení týchto projektov;
- posudzovať otázky finančného krytia účasti SR v jednotlivých projektoch a dávať námety na jej zabezpečenie z rôznych zdrojov, najmä zdrojov tých subjektov, ktorých sa riešená problematika týka;
- dávať námety na informačnú a publikačnú činnosť. 

O zriadení tejto komisie informovalo MŽP SR Riadiaci orgán v Ríme oficiálnym listom ministra zo dňa 16. augusta 2002.

Kontaktné miesta CADSES – Cadses Contact Points 
Vzhľadom na šírku programu INTERREG III B, ako aj oblasti CADSES je  pre zabezpečenie úspešnej implementácie programu potrebné podporiť aktivity Spoločného technického sekretariátu činnosťou Kontaktných miest CADSES. 
Úlohy Kontaktného miesta CADSES sú:
•	podporovať Národný výbor pri realizácii jeho úloh, 
•	podporovať proces podávania žiadostí o projekt a implementácie projektov;
•	podporovať Národný výbor pri realizácii jeho úloh;
•	prispievať k informovaniu verejnosti  o projektoch v danej krajine, ;
•	plniť funkciu kontaktného miesta pre žiadateľov o projekty v príslušnej krajine;
spolupracovať so Spoločným technickým sekretariátom. 
Spolupráca medzi štátmi EÚ a nečlenskými štátmi, ako aj  medzi nečlenskými štátmi navzájom  na úrovni programu a projektu si pri geografických a politických pomeroch územia CADSES vyžaduje osobitnú podporu. Na zabezpečenie tejto podpory bolo zriadené Kontaktné miesto CADSES v Aténach a Kontaktné miesto CADSES vo Viedni. Ich hlavnou úlohou je podporovať koordináciu rozvoja projektu a jeho realizáciu vo všetkých zúčastnených krajinách.
 
Hlavné úlohy týchto kontaktných miest sú nasledovné: 

V Aténach:
•	podpora rozvoja transnacionálnych projektov a ich realizácie v krajinách Paktu stability.

Vo Viedni:
•	podpora kooperácie medzi EÚ a partnermi, ktorí nie sú členmi  EÚ, v oblastiach rozpracúvania a realizácie projektov, snaha o skvalitnenie  regulačného rámca a možností  participácie partnerov z nečlenských štátov EÚ,  podpora publikačnej a informačnej činnosti súvisiacej s týmito aktivitami.  

Kontaktné miesta CADSES môžu byť financované z rozpočtu technickej podpory, avšak za predpokladu minimalizácie ich personálnych nákladov. 
 Úlohou každého partnerského štátu je zabezpečiť na národnej úrovni najefektívnejší spôsob manažovania programu nominovaním jedinej jednotky, ktorá bude pôsobiť ako Kontaktné miesto CADSES pre Riadiaci orgán / Platobný orgán / Spoločný technický sekretariát , čím sa zaručí prepojenie  transnacionálnej a národnej úrovne v procese implementácie programu. 
V SR bude Kontaktné miesto CADSES umiestnené na MŽP SR, ktoré bude zabezpečovať jeho financovanie. Slovenská agentúra životného prostredia (SAŽP) bude poskytovať Kontaktnému miestu CADSES administratívno-technickú a odbornú podporu v súlade s požiadavkami MŽP SR, ktorá bude zahrnutá do Plánu hlavných úloh SAŽP a v jeho rámci bližšie špecifikovaná. Financovanie tejto činnosti SAŽP zabezpečí MŽP SR v rámci finančného príspevku, poskytovaného SAŽP ako príspevkovej organizácii na základe plánu jej hlavných úloh.

B.2.7.    Transnacionálne pracovné skupiny – Transnational Working Groups
Transnacionálne pracovné skupiny môžu byť vytvorené rozhodnutím Riadiaceho výboru. Ich členmi sú spravidla vedúci partneri príslušných projektov, ako aj externí špecialisti. Podporu ich činnosti poskytuje Spoločný technický sekretariát.  Úlohou Transnacionálnych pracovných skupín je koordinovať podobné projekty s dosiahnutia  synergických efektov a podpory realizácie projektov. Participácia v transnacionálnej pracovnej skupine je financovaná z rozpočtu projektu. Pracovné skupiny informujú Monitorovací a Riadiaci výbor o svojich aktivitách a pokroku v rozvoji a realizácii projektov.
B.3. Monitoring programu
B.3.1. Databáza programu
V súlade s  Nariadením Rady Európy (EC) 1260/1999, čl. 23c budú pre účely manažmentu, monitoringu a vyhodnocovania programu nainštalované, používané a vzájomne prepojené automatizované počítačové systémy. Na úrovni projektu, ako aj na úrovni partnera projektu bude zostavená databáza pre vloženie a spracovanie nasledujúcich dát:
•	číslo projektu a jeho názov, ako aj názov priority a opatrenia;
•	výsledok posudzovania žiadosti o projekt;
•	dátum schválenia, dátum podpísania zmluvy, dátum začiatku projektu a doba trvania projektu;
•	predpokladané náklady a spolufinancovanie projektu z ERDF;
•	vopred uskutočnené platby;
•	informácia o adrese vedúceho partnera a všetkých ostatných partnerov projektu vrátane názvu               a adresy inštitúcie a kontaktnej osoby, čísla telefónu, faxu, e-mailu a cieľového územia;
•	informácia o čísle bankového účtu vedúceho partnera;
•	čiastkový rozpočet a rozpočtové krivky každého partnera projektu;
•	okrem toho musí byť databáza pripravená na vstup a spracovanie informácií získaných z aktivít vedúcich partnerov a z finančných správ;
•	priestor na monitoring uzávierok na doručenie správ;
•	pre každú správu individuálny vstupný formulár pre posúdenie oznámených aktivít a oznámených výdavkov v individuálnych rozpočtových krivkách;
•	automatická kalkulácia kumulovaného objemu použitých rozpočtových zdrojov a označenie kriviek prekročenia rozpočtu;
•	informácia o uskutočnených platbách.
 	S cieľom zabezpečiť  splnenie povinností Spoločného technického sekretariátu, týkajúcich sa monitorovania a informovania, bude databáza obsahovať formuláre pre zaznamenávanie nasledujúcich údajov:
•	záväzky a platby na úrovni programu;
•	záväzky a platby na úrovni projektu (podľa jednotlivých projektov a projekty podľa spoločného zámeru);
•	stav vypracovania správ;
•	prehľad rozpočtu projektu;
•	prehľad aktivít a finančných správ;
•	finančný stav projektu a partnerov projektu.

B.3.2. Monitorovací a informačný systém
Riadiaci orgán programu INTERREG III B CADSES na nadnárodnej úrovni je zodpovedný za sformovanie, efektívnosť a správnosť informačného systému na zhromažďovanie spoľahlivých finančných  a štatistických informácií o realizácii a implementácii podľa indikátorov monitorovania. 
Cieľom monitorovacích procesov je najmä: zhromažďovať a podávať informácie týkajúce sa finančných, fyzických a administratívnych stavov projektov a programu; vymieňať dáta a informácie s Európskou komisiou; podporovať kontrolu; poskytnúť program a  operátorov s jednotným, priehľadným a jednoduchým informačným systémom; zabezpečovať komunikáciu a výmenu informácií medzi Riadiacim orgánom, Platobným orgánom, projektovými partnermi, Spoločným technickým sekretariátom; zefektívniť vykonanie platieb rýchlo a efektívne; 

Monitoring je stavaný na báze bežného informačného systému, ktorý povoľuje zbieranie dát       a riadenie na nadnárodnej úrovni. Systém je založený na počítačovej architektúre, ktorá umožňuje, aby všetci používatelia mohli prezentovať svoje dáta na príslušnej úrovni a/alebo používať dáta pre monitorovanie, vyhodnocovanie alebo informovanie. V súlade s Doplnkom Programu  je systém silne centralizovaný na vedúceho partnera, ktorého úlohou je zbieranie (od projektových partnerov)               a vytváranie dostupných elektronických dát, týkajúcich sa  projektov. Oblasti monitorovacieho systému sú finančné údaje, fyzické dáta (dáta výstupov a výsledkov) a procedurálna implementácia.

C. StratÉgia programu INTERREG III C
 
Uznesením vlády SR č. 359/2002 zo dňa 10. apríla 2002 vláda SR deklarovala snahu zabezpečiť účasť SR v Iniciatíve Spoločenstva INTERREG III zameranej na transeurópsku spoluprácu a podporu harmonického a vyváženého rozvoja európskeho priestoru. Na základe tohto uznesenia bolo Ministerstvo hospodárstva SR (ďalej „MH SR“) schválené ako gestor pre Iniciatívu Spoločenstva INTERREG III C - interregionálna spolupráca, ktoré vypracovalo Stratégiu v rámci programu INTERREG III C. Funkciu Riadiacej jednotky bude plniť Sekcia vzťahov k EÚ, odbor  programov EÚ a predvstupovej pomoci, referát riadenia Sektorového operačného programu Priemysel a služby (ďalej „ SOP PS“). 
C.1. Cieľ Iniciatívy Spoločenstva  INTERREG III C

Cieľom interregionálnej spolupráce je zlepšiť účinnosť politiky a nástrojov regionálneho rozvoja a kohézie. Účinky sa prejavia na národnej,  regionálnej a európskej úrovni:
-	regionálne a ostatné verejné orgány získajú prostriedok na podporu rozvoja prostredníctvom prístupu ku skúsenostiam iných orgánov; toto im umožní zlepšiť prípravu politiky a projektov, pomocou ktorých budú môcť vyriešiť problémy a využiť potenciál
-	európska politika získa pridanú hodnotu prostredníctvom expanzie účinkov vplyvu jednotlivých štrukturálnych fondov v rôznych európskych regiónov. Študijné účinky sa šírením medziregionálnych skúseností znásobia
 
Zlepšenie účinnosti politiky a nástrojov na regionálny rozvoj a kohéziu sa môže dosiahnuť:
•	   zmenou úrovne projektov uplatnením nových metód alebo prístupov, prípadne zlepšením existujúcich. Je potrebné sa zamerať na zlepšenie odovzdávania existujúcich programov a nástrojov regionálnej politiky.
•	    zmeny na úrovni politiky znamenajú oveľa ďalekosiahlejšie zmeny politických a inštitucionálnych štruktúr v oblasti regionálnej politiky. K zmenám na tejto úrovni dochádza prispôsobením alebo preorientovaním politických nástrojov, programov atď. alebo pridaním nových nástrojov.

Základným cieľom interregionálnej spolupráce INTERREG III C je zlepšovanie efektívnosti politík a nástrojov regionálneho rozvoja a súdržnosti vytváraním sietí, najmä zaostávajúcich regiónov a regiónov prechádzajúcich štrukturálnymi zmenami. 
 
Medzi prioritné oblasti patria:  podpora aktivít spolupráce, ktoré sa vzťahujú k špecifickým témam, ktoré definuje EK po konzultácií s Riadiacou komisiou podľa NR ES 1260/1999, článku 48 ako sú výskum, rozvoj technológií, rozvoj malého a stredného podnikania, rozvoj cestovného ruchu, informačnej spoločnosti, kultúry, zamestnanosti,  životného prostredia.

C.2. Manažment programu INTERREG III C

V rámci EÚ je Iniciatíva Spoločenstva INTERREG III C rozdelená  do štyroch  zón (severná, južná, západná a východná), v rámci ktorých sú zastúpené nasledovné krajiny: 
 
Slovenská republika je v rámci Iniciatívy Spoločenstva INTERREG III C zaradená do východnej zóny.
 
•	   SEVERNÁ ZÓNA (Fínsko, Nórsko, Švédsko, Dánsko a časť severného Nemecka);
•	   JUŽNÁ ZÓNA (Portugalsko, Španielsko, Francúzsko, Grécko a časť južného Talianska);
•	  ZÁPADNÁ ZÓNA (Írsko, Veľká Británia, Holandsko, Belgicko, Luxembursko, časť Nemecka a  časť Francúzska);

•	 VÝCHODNÁ ZÓNA (časť Talianska, časť Nemecka, Rakúsko, časť Grécka, a  pozorovatelia – Poľsko, Česko, Maďarsko, Slovensko, Slovinsko, Chorvátsko a Juhoslávia)
 
C.2.1. Štruktúra manažmentu Programu
Monitorovací výbor (Monitoring Committee) je zodpovedný za schvaľovanie a upravenie Programového doplnku, vrátane výberových kritérií, periodického prehodnocovania pokroku Programu, schvaľovania výročnej a záverečnej správy a koordinácie akcií a rozhodnutí s ostatnými zónami. Monitorovací výbor zakladajú členské štáty Programu a jeho úlohou je dozerať na Program. Jeho členmi sú zástupcovia všetkých zúčastnených krajín a jeho hlavným cieľom je zabezpečiť kvalitu a efektívnosť realizácie a zodpovednosť za operácie Programu.

Riadiaci výbor (Steering Committee) je zodpovedný za schvaľovanie operácií, ktoré sa majú podporiť, monitorovanie realizácie operácií atď. Riadiaci výbor tiež zakladajú členské štáty Programu a jeho členmi sú zástupcovia všetkých zúčastnených krajín.

Riadiaci orgán  (Managing Authority) je zodpovedný za zabezpečenie efektívneho a správneho riadenia a realizáciu Programu. Kontroly, ktoré bude vykonávať Riadiaci orgán budú zamerané na celé výdaje, bez ohľadu na zdroj financovania, či už pôjde o financovanie z  ERDF, zo  štátneho alebo súkromného zdroja.

Za Riadiaci orgán členské štáty formálne ustanovili mesto Viedeň 

City of Vienna
Department for EU Funding (MA 27)
City Hall
1082 Vienna, Austria

Platobný orgán (Paying Authority) je zodpovedný za navrhovanie a predkladanie žiadostí o platby z fondu ERDF Európskej komisii, prijíma platby a vypláca dotácie na operácie. Platobný orgán je tiež zodpovedný za zabezpečenie solídnosti a reálnosti nárokovaných výdajov. Spolu so žiadosťou o platby musí Platobný orgán Európskej komisii osvedčiť, že všetky výdaje sú náležité a skutočne vyplatené.
Funkciu Platobného orgánu bude vykonávať Mesto Viedeň
Department for Finance and Budget (MA5) - City of Vienna
Ebendorfer Straße 2
1082 Vienna, Austria

Spoločný technický sekretariát (Joint Technical Secretariat) je zodpovedný za každodenný manažment Programu. Sekretariát podporuje Riadiaci orgán a Platobný orgán pri realizácii ich úloh. Počas predkladania žiadostí a realizácie operácií poskytuje pomoc žiadateľom i operačným manažérom. 

Spoločný technický sekretariát sídli:
Joint Technical Secretariat
Schlesinger Platz 2
1080 Vienna, Austria

C.2.2. Manažment programu v podmienkach MH SR

Na základe uznesenia vlády SR č. 359/2002 bolo MH SR v podmienkach Slovenskej republiky poverené funkciou Riadiacej jednotky Iniciatívy Spoločenstva INTERREG III C.  MH SR vo vzťahu k Riadiacemu orgánu (Viedeň) pre INTERREG III C je zodpovedné za oblasť programovania. Programovanie bude zabezpečené v úzkej spolupráci Riadiacej jednotky s Riadiacou komisiou pre INTERREG III C. Riadiaca komisia bola vytvorená v zmysle zabezpečenia princípu partnerstva (NR ES 1260/1999)  zo zástupcov nasledovných inštitúcií:
 
Ministerstvo hospodárstva SR (vecne príslušné sekcie/odbory)
Úrad vlády SR
Ministerstvo kultúry SR
Ministerstvo vnútra SR
Ministerstvo financií SR
Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny SR
Ministerstvo životného prostredia SR
Ministerstvo zdravotníctva SR
Ministerstvo školstva SR
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR
Národná agentúra pre rozvoj malého a stredného podnikania
Združenie priemyselných zväzov SR
VÚC Bratislava
VÚC Trnava
VÚC Trenčín 
VÚC Nitra
VÚC Žilina 
VÚC Banská Bystrica 
VÚC Prešov
VÚC Košice		
 
Riadiaca jednotka vo vzťahu k INTERREG-u IIIC zabezpečuje  nasledovné funkcie:
-koordináciu činnosti s príslušnými členskými krajinami EU v rámci interregionálnej spolupráce;
-informovanie verejnosti o Iniciatíve INTERREG III C;
-pravidelnú účasť zástupcov rezortu na zasadnutiach výborov.

C.2.3.  Účasť krajín, ktoré nie sú členmi EÚ
Krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi únie, sa môžu zúčastňovať na:
1.	programovej úrovni a 
2.	prevádzkovej úrovni INTERREG III C. 
 
ad 1) na programovej úrovni 
Krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, sa môžu na programovej úrovni podieľať za predpokladu, že podpíšu prísľubový list, v ktorom uvedú oblasť, ktorej sa budú pridržiavať po celé programové obdobie. Verejné orgány týchto krajín, ktoré nie sú členmi EÚ, budú mať možnosť pôsobiť ako funkčný vedúci partner v danej zóne. Znamená to, že môžu plniť koordinačnú a riadiacu úlohu vedúceho partnera projektu. ERDF však nemôže byť spravovaný krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, preto funkčný vedúci partner bude potrebovať finančné riadenie vedúceho partnera z členského štátu tej istej zóny, ktorý bude zodpovedať za ERDF. Medzi finančným a funkčným vedúcim partnerom musí byť úzka spolupráca. Uvedený spôsob riadenia by spôsobil programovanie projektu ťažkopádnym, funkčný vedúci partner by mal byť skôr výnimkou ako pravidlom. 
 
ad 2) na prevádzkovej úrovni 
Krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ môžu pôsobiť vo všetkých 4 zónach. Financovanie strán z tretích krajín však nemôže byť podľa tohto programu poskytnuté a musí sa čerpať z relevantných fondov Európskej únie (napr. PHARE, TACIS, MEDA, CARDS), podľa pravidiel financovania, platného pre každý z týchto zdrojov. 
 
Aby sa partneri z kandidátskych krajín mohli považovať za partnerov v zmysle plnenia požiadaviek na partnerstvo, musia na prevádzku finančne prispieť. Tento príspevok však môže byť minimálny, alebo môže mať naturálny charakter. Príspevky kandidátskych krajín nemôžu byť financované zo zdrojov ERDF.
 
C.3. Základné priority  pre  oblasť Iniciatívy ES INTERREG III C stanovené v rámci MH SR

1.	1.       Podpora malého a stredného podnikania
2.	2.       Podpora rozvoja cestovného ruchu 
 
Priorita 1:  Podpora malého a stredného podnikania
Opatrenie 1.1: podpora vzniku infraštruktúry zameranej na transregionálne kapitálové partnerstvá
Opatrenie 1.2: podpora manažérskych konzultačných partnerstiev malého a stredného podnikania   a veľkých podnikov
Opatrenie 1.3: podpora vypracovania transregionálnych inovačných stratégií
Opatrenie 1.4: podpora sieťových informačných projektov – databáz typu business to business
Opatrenie 1.5.: podpora výmeny informácií formou organizovania seminárov, študijných pobytov a workshopov zameraných na výmenu skúseností so spolupracujúcou krajinou v týchto oblastiach napr. vypracovanie odborných, porovnávacích štúdií
Opatrenie 1.6.: podpora budovania prihraničných clustrov s využitím inkubátorov pre MSP
Opatrenie 1.7.: podpora budovania technologických parkov vrátane technologických inkubátorov
 
Prijímatelia pomoci: malé a stredné podniky, mestá a obce a samosprávne kraje
 
Priorita 2: Podpora rozvoja cestovného ruchu
 
Opatrenie 2.1: podpora rozvoja vhodných foriem CR zameraných na rozvoj ubytovacích a stravovacích, rozvoja vidieckej a agroturistiky
Opatrenie 2.2:  podpora tvorby lokálnych produktov CR zameraných na rozvoj – tvorbu, obnovenie, sprístupnenie a propagáciu prírodného bohatstva (náučné chodníky, pešia vysokohorská turistika, cyklotrasy, poľovníctvo a rybárstvo, zjazdové a bežecké lyžovanie, prírodné pamiatky, prírodné rezervácie, jaskyne, klimatické kúpele, rekreačné, rekondičné pobyty, horolezectvo a pod.), informačné systémy cestovného ruchu
Opatrenie 2.3:  budovanie stredísk cestovného ruchu
Opatrenie 2.4: podpora v oblasti služieb v cestovnom ruchu – budovanie, rekonštrukcie, úpravy a údržby turistických chodníkov, trás a ciest, cyklo-ciest, turistických zaujímavostí, ich značenie a účinná propagácia regionálnych produktov CR bez ohľadu na hranice
Opatrenie 2.5: vytvorenie spoločnej stratégie v oblasti cestovného ruchu v prihraničných regiónoch       s dôrazom na zachovanie prírodných daností /rieka Dunaj . podunajská oblasť na českej, rakúskej, slovenskej a maďarskej strane - multilaterálna spolupráca                   s medzinárodnou organizáciou Die Donau/ s cieľom vytvorenia spoločných produktov v CR
Opatrenie 2.6: 	vytváranie partnerstva prostredníctvom výmeny osvedčených skúseností a odborných vedomostí prostredníctvom spoločných workshopov, seminárov, zapojení folklórnych a kultúrnych skupín s cieľom lepšieho spoznávania susedských krajín a kultúrneho dedičstva, /vínna cesta , mosty na Dunaji/
Opatrenie 2.7: systematické mapovanie turistického potenciálu, identifikácia najatraktívnejších            a najefektívnejších miest pre vybudovanie trás a rekreačných miest, semináre pre informačné centrá, medzinárodné konferencie o možnostiach spoločného internetového prepojenia.
 
Prijímatelia pomoci: miestne združenia CR, orgány miestnej samosprávy, mestá a obce

C.4. Spôsob realizácie spolupráce v  rámci INTERREG  III C
Aktivity Programu možno uskutočňovať na základe 3 druhov operácií:
 a.) Operácie regionálneho rámca (RFO): 
Ide o miniprogram založený na spoločne vypracovanej stratégii, ktorá rieši limitovaný počet tém a spoločné priority. Obsah programu je zameraný na spoluprácu regiónov.  RFO by malo mať partnerov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dve sú členskými štátmi EÚ. Príspevok ERDF na RFO môže dosahovať od 500 000 eur až po 5 miliónov eur a vedúcemu partnerovi nesmie ísť viac ako 40 % nákladov projektu. Keďže RFO je novým druhom spolupráce, žiaden región sa nemôže zúčastňovať na viac ako dvoch RFO, pokiaľ nebude ukončené strednodobé prehodnotenie Programu.
 b.) Individuálne projekty medziregionálnej spolupráce: 
Projekt spolupráce zahŕňajúci partnerov z najmenej troch krajín, z ktorých najmenej dvaja sú členovia EÚ, s výnimkou operácií v pohraničných regiónoch, kde by sa mali zúčastniť najmenej traja partneri z najmenej dvoch krajín. Môžu sa sústreďovať len na jeden predmet spolupráce. Príspevok ERDF na RFO môže dosahovať od 200 000 eur až po 1 milión eur (výnimkou sú operácie v pohraničných regiónoch, kde príspevok ERDF môže byť nižší) a vedúcemu partnerovi nesmie ísť viac ako 40 % nákladov projektu (s výnimkou operácií v pohraničných regiónoch, kde tento podiel môže byť vyšší). 
 c.) Siete: 
Ide o vytváranie sietí zameraných na výmenu skúseností alebo šírenie informácií. Musí zahŕňať partnerov z najmenej piatich krajín, z ktorých najmenej traja sú členovia EÚ. Výnimkou sú operácie v pohraničných regiónoch, kde by sa mali zúčastniť minimálne piati partneri z najmenej troch krajín. Príspevok ERDF na RFO môže dosahovať od 200 000 eur až po 1 milión eur (výnimkou sú operácie v pohraničných regiónoch, kde príspevok ERDF môže byť nižší). V prípade sietí budú financované len náklady súvisiace s akciami ako semináre, konferencie, webové stránky, databázy, štipendiá a výmeny personálu za účelom výmeny skúseností a predloženie expertízy.
 
Predbežné rozdelenie financií Programu podľa druhu operácie je nasledujúce: 
- 50 až 80 % z financií Programu by malo byť pridelených operáciám Regionálneho rámca;
- 10 až 30 % projektom individuálnej spolupráce; 
- 10 až 20 % sieťam.