Správa o zapájaní Slovenskej republiky do budovania kapacít civilného krízového manažmentu Európskej únie 

A. 	Civilný krízový manažment Európskej únie
Už od roku 1999 sa Európska únia (ďalej len „EÚ“) usiluje vytvoriť prostriedky a kapacity nevyhnutné pre uskutočňovanie celého spektra misií v oblasti prevencie konfliktov a krízového manažmentu. Hlavným cieľom je posilniť schopnosť EÚ účinne odpovedať na súčasné bezpečnostné hrozby a výzvy, ako aj boli identifikované v Európskej bezpečnostnej stratégii z decembra 2003.
Práve s týmto cieľom sa postupne posilňuje európska bezpečnostná a obranná politika EÚ ako súčasť jej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky (t. j. II. piliera EÚ) a posilňujú sa kapacity EÚ – vojenské a civilné - potrebné pre riešenie vzniknutých krízových situácií vo svete. Zatiaľ čo v rámci vojenského krízového manažmentu EÚ sú ciele, priority a nástroje pomerne jasne stanovené, oblasť civilného krízového manažmentu EÚ ostávala dlho nerozvinutá, aj keď je to oblasť, v ktorej má EÚ nesporne výhody oproti iným medzinárodným organizáciám (túto oblasť napr. NATO prioritne nepokrýva, je to doména OSN a OBSE, s ktorými EÚ má záujem úzko spolupracovať).
EÚ nedisponuje vlastnými kapacitami a spôsobilosťami na uskutočňovanie operácií krízového manažmentu (vojenských, civilných alebo zmiešaných). Všetky prostriedky (finančné, technické) a personál je poskytovaný samotnými členskými krajinami, čo na druhej strane znamená, že väčšinu výdavkov spojených s vyslaním svojich expertov nesie priamo vysielajúca krajina oddelene od spoločného rozpočtu EÚ. Iba časť výdavkov na operáciu, ktoré možno na základe stanovených kritérií definovať ako spoločné, je hradená zo spoločných zdrojov EÚ. 
Súčasné holandské predsedníctvo v EÚ nadviazalo na doterajšie snahy posilniť civilný krízový manažment EÚ a počas svojho mandátu sa rozhodlo vykonať viacero aktivít v tejto oblasti. Na základe schválenej európskej bezpečnostnej stratégie prijala Rada ministrov EÚ v júni 2004 Akčný plán pre civilné aspekty európskej bezpečnostnej a obrannej politiky, ktorý bol následne potvrdený summitom EÚ. Akčný plán predstavuje významný krok smerom k posilňovaniu civilnej dimenzie európskej obrannej a bezpečnostnej politiky, formuluje ciele a stanovuje konkrétne opatrenia smerujúce k ich dosiahnutiu.
Medzi členskými krajinami EÚ sa takto vytvorila politická vôľa podstatne posilniť budovanie kapacít civilného krízového manažmentu analogicky s vojenskými kapacitami  a stanoviť požadované parametre. V tomto zmysle boli identifikované štyri prioritné oblasti budovania kapacít civilného krízového manažmentu, do ktorých bude EÚ sústreďovať svoje úsilie: 
1. Polícia - s policajnými operáciami civilného krízového manažmentu má EÚ najväčšie skúsenosti. V súčasnosti prebiehajú dve policajné operácie: v Bosne a Hercegovinea v Macedónsku. Perspektívne sú predpokladané misie s rozličnými úlohami v oblasti výkonnej (dohľad a udržiavanie verejného poriadku, ochrana osôb a majetku, kontrola hraníc, boj s organizovaným zločinom, odhaľovanie a vyšetrovanie trestných činov vrátane podpory medzinárodných trestných tribunálov, boj proti terorizmu, a pod.) a poradnej (poskytovanie poradenstva, prípravy a vzdelávania policajného personálu a monitorovania ich výkonu). 
2. Právny štát -  ide predovšetkým o sudcov, prokurátorov a iných expertov vrátane ich prípadnej administratívnej podpory. Rámcovo sa uvažuje o dvoch typoch misií, v  rámci ktorých právni, súdni a osobitne experti z oblasti trestného práva by boli vyslaní s cieľom posilnenia miestnych inštitúcií prostredníctvom poradenstva, vzdelávania alebo monitoringu alebo s mandátom vykonávať výkonné funkcie, najmä v prípadoch, kde miestne inštitúcie neexistujú. V súčasnosti pôsobí v tejto oblasti operácia v Gruzínsku. 
3. Civilná správa - v tejto oblasti sú požadovaní experti schopní vykonávať funkcie primárne v týchto rámcových oblastiach: evidencia obyvateľstva (vrátane vydávania civilných dokumentov), evidencia majetku, miestna správa, colná správa (vrátane kontroly hraníc, colnej legislatívy), atď. Databáza expertov v tejto oblasti by mala umožniť EÚ prispievať, resp. v prípade potreby dočasne úplne prevziať administratívne funkcie miestnej správy v krízovej oblasti. Môže ísť o niekoľkopočetné misie ale aj o misie veľkého rozsahu (podobne ako Úrad vysokého predstaviteľa v Bosne a Hercegovine, alebo misia OSN - UNMIK v Kosove).
4. Civilná ochrana - v tejto oblasti bolo indikovaných niekoľko druhov požadovaných kapacít schopných vykonávať tieto funkcie: hasičské, vyhľadávacie a záchranné práce, transport, lekárska starostlivosť, zásobovanie a logistika, ochrana pred účinkami zbraní hromadného ničenia a následkami terorizmu, práce na záchranu životného prostredia, odmínovanie, a pod.
V prípade expertov v rámci uvedených štyroch oblastí sa okrem samotných operácií počíta s ich využitím v ďalších dvoch oblastiach, a to v rámci monitoringu a podporných funkcií pre osobitných predstaviteľov EÚ.
V prípade monitoringu sa predpokladá výkon pozorovateľských misií najmä v oblasti dodržiavania prímeria alebo mierovej dohody, odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie, pohraničných oblastí, návratu utečencov, dodržiavania ľudských práv, politického a bezpečnostného vývoja, opatrení k obnove dôvery atď.. 
V prípade podporných funkcií pre osobitných predstaviteľov EÚ ide predovšetkým o špeciálne funkcie uskutočňované ľuďmi, ktorí by mali mať technickú odbornosť ako aj schopnosť poskytovať strategické poradenstvo v špecifických oblastiach (právnej, ľudsko-právnej, politickej, vojenskej, policajnej, civilnej ochrany, mediálnej, atď.). Tieto funkcie nebudú vyžadované automaticky pre každý úrad osobitného predstaviteľa, ale budú sa vyžadovať podľa potreby od prípadu k prípadu. 

Možné misie v blízkej budúcnosti:
Sudán/Darfúr - EÚ zvažuje realizáciu podpornej policajnej operácie pre Africkú úniu (AÚ) v Sudáne s predpokladaným začiatkom operácie  15. decembra 2004 s celkovým počtom 815 policajných pozorovateľov AÚ. Mandátom operácie by malo byť poradenstvo a pomoc pri výcviku policajtov AÚ v krajine.  
Irak - EÚ zvažuje policajnú operáciu a operáciu právneho štátu vyslanú začiatkom roka 2005. Operácia by mala tak ako ostatné policajné operácie mať charakter pozorovateľský, poradenský a výcvikový edukačný.  
V súvislosti s pripravovaným posilnením angažovanosti EÚ v Bosne a Hercegovine prostredníctvom prevzatia vojenskej operácie je možné očakávať, že spolu so zlepšujúcou sa bezpečnostnou situáciou nastane postupný presun ťažiska úloh na civilné nástroje EÚ, ktorých podiel na celkovej prítomnosti EÚ v krajine sa bude pravdepodobne zvyšovať. 

B.	Príspevková konferencia kapacít civilného krízového manažmentu EÚ
Implementácia Akčného plánu sa stala jednou z priorít holandského predsedníctva EÚ. Dôležitým krokom k jej naplneniu bude Príspevková konferencia civilných spôsobilostí, ktorá sa uskutoční v novembri 2004 popri zasadnutí Rady ministrov EÚ (popri príspevkovej konferencii vojenských spôsobilostí). Jej cieľom bude identifikovať kapacity vo vyššie uvedených oblastiach, pri ktorých sa členské krajiny EÚ zaviažu, že v prípade potreby budú schopné ich poskytnúť do operácií EÚ. Prijaté záväzky by mali byť kredibilné a skutočne splniteľné, pričom samotné členské krajiny nesú zodpovednosť za to, že tieto kapacity reálne existujú a sú pripravené na pôsobenie za hranicami EÚ. Príspevky deklarované ministrami jednotlivých krajín sa budú považovať za politicky záväzné, t. j. očakáva sa, že kapacity budú v sľúbených termínoch na požiadanie únie reálne disponibilné v plnom rozsahu. Práve tu zohrá kľúčovú úlohu kvalita prípravy príspevku každej členskej krajiny vrátane SR. 
Nástrojom celého procesu identifikovania civilných kapacít sa stal Dotazník rozvoja spôsobilostí, na základe ktorého členské štáty v priebehu septembra a októbra 2004 predložili informácie o možnostiach vyčlenenia svojich kapacít pre potreby operácií EÚ. Zatiaľ čo údaje poskytnuté v dotazníku sú len informatívneho charakteru, na nadchádzajúcej príspevkovej konferencii sa očakáva, že členské krajiny indikované záväzky upresnia a prijmú k nim vo vzťahu k EÚ konkrétny politický záväzok.
Celý proces formovania civilných aspektov európskej bezpečnostnej a obranej politiky vyvrcholí sformulovaním Civilného kapacitného cieľa (Civilian Headline Goal), v ktorom bude stanovená úroveň ambícií EÚ v oblasti civilného krízového manažmentu a konkrétna vízia pre nadchádzajúce obdobie (do roku 2008), ako ju dosiahnuť. Podľa predbežných informácií má EÚ v tejto oblasti ambíciu dosiahnuť schopnosť viesť niekoľko súbežných misií rozličnej veľkosti vrátane jednej misie veľkého rozsahu. Silný dôraz je kladený na schopnosť rýchleho nasadenia a dlhodobejšieho zotrvania v krízovej oblasti (v porovnaní s vojenskými operáciami). Do roku 2006 sa predpokladá vytvorenie tzv. civilných tímov rýchlej reakcie, schopných nasadenia od 5 do 10 dní od rozhodnutia o uskutočnení misie.

C. 	Civilný krízový manažment EÚ a účasť SR
SR sa do civilného krízového manažmentu EÚ prakticky zapája už od roku 1993 formou účasti v Monitorovacej misii vtedy Európskeho spoločentsva v bývalej Juhoslávii (ECMM). V roku 2000 (a opätovne v máji 2001) oficiálne deklarovala svoj záväzok najneskôr do konca roka 2003 vyčleniť pre EÚ kapacity 50 policajtov. V súčasnosti pôsobí 6 príslušníkov Policajného zboru SR v misii EUPM v Bosne a Hercegovine, ktorá je zároveň prvou oficiálnou operáciou v rámci civilného krízového manažmentu EÚ. Na viaceré žiadosti EÚ o vyslanie policajtov do operácie Proxima v Macedónsku musela SR odpovedať negatívne vzhľadom na nedostatočný počet pripravených policajtov. V súčasnosti sa uvažuje o vyslaní 2 príslušníkov Policajného zboru SR do tejto operácie, ale vzhľadom na postupné  znižovanie veľkosti misie nie je jasné, či bude o tento príspevok záujem. 
V rámci procesu identifikovania dostupných kapacít boli v auguste 2004 holandským predsedníctvom zaslané dotazníky zamerané na zistenie stavu budovania kapacít civilného krízového manažmentu v členských krajinách EÚ (len informatívneho charakteru). Vypracovanie požadovanej odpovede koordinovalo MZV SR spolu s relevantnými ústrednými orgánmi štátnej správy (MV SR, MS SR, MF SR, PPZ SR, Generálna prokuratúra). Tieto pri tvorbe odpovede vychádzali z reálneho stavu a možností, ktorými disponujú. Podarilo sa identifikovať substantívne príspevky v oblasti polície a civilnej ochrany. Zásadné nedostatky sa prejavili v oblasti právneho štátu a civilnej administratívy, v ktorých príslušné inštitúcie a orgány (MS SR, GP SR, MF SR) nedisponujú požadovanými ľudskými zdrojmi, resp. spoľahlivými informáciami o nich, alebo nemajú vytvorené podmienky (organizačné, personálne, finančné) na ich vyslanie. V oblasti monitoringu a podporných funkcií pre osobitných predstaviteľov EÚ rovnako absentuje systematický prehľad existujúcich ľudských kapacít vo forme použiteľných databáz.
Okrem oblasti polície a civilnej ochrany doposiaľ nebol vytvorený ucelený systém výberu, prípravy a evidencie požadovaných odborníkov pre medzinárodné misie civilného krízového manažmentu. Vzhľadom na zistené závažné nedostatky v konečnom dôsledku nebolo možné zodpovedne deklarovať taký príspevok, ktorý by adekvátne zodpovedal postaveniu SR v rámci EÚ. Pri vyplňovaní dotazníka boli zistené nasledujúce skutočnosti: 
-	viaceré ministerstvá a orgány (MS SR, GP SR, MF SR, MZV SR) nedisponujú ucelenými informáciami o znalostiach a skúsenostiach svojich zamestnancov a nevedia určiť počet svojich pracovníkov, ktorí by boli schopní zúčastniť sa medzinárodných misií krízového manažmentu. V rámci jednotlivých rezortov doposiaľ nie je vytvorený systém, na základe ktorého by mohli reálne posúdiť jazykovú a odbornú pripravenosť svojich pracovníkov. Databázy expertov a systém ich priebežnej prípravy na vyslanie do takýchto misií neexistujú. V prípade, že sa podarí identifikovať vhodných kandidátov, častým problémom je ich nevyhovujúca jazyková pripravenosť;
-	pri procese prípravy dotazníka bolo problematické identifikovať kontaktnú osobu na niektorých ministerstvách, zodpovednú za koordináciu činností ako dovnútra ministerstva, tak aj navonok smerom k ostatným orgánom SR a inštitúciám EÚ v tejto oblasti;
-	v súvislosti s vysielaním odborníkov do zahraničných misií bol identifikovaný problém s ich znovuzaradením do adekvátnej pracovnej pozície, vzhľadom na to, že z praktických dôvodov tieto pozície nemôžu zostať dlhodobo neobsadené (najmä v prípade sudcov, prokurátorov a policajtov) Tento fakt pôsobí zvlášť demotivujúco. 
-	najdôležitejšia a zároveň najproblematickejšia časť civilného krízového manažmentu je jeho financovanie, keďže príspevky do operácií civilného krízového manažmentu sú hradené na náklady vysielajúceho štátu. Relevantné ministerstvá nemajú vo svojich rozpočtoch vyčlenené dostatočné finančné prostriedky pre takéto účely. Preto často, napriek tomu, že disponujú potrebnými expertmi, ich vyslanie nie je realizovateľné. Vzhľadom na charakter civilných misií EÚ však nie je možné tieto výdavky dostatočne vopred plánovať. Ide pritom o značné sumy, ktorých financovanie na báze ad hoc z rozpočtu daného rezortu je veľmi problematické (ide rádovo o milióny Sk na mzdové náklady, náklady spojené s činnosťou misie, poistenie, materiálové vybavenie, komunikačné spojenie, atď.). 

D. 	Ďalší postup SR
V súvislosti s účasťou SR na misiách civilného krízového manažmentu EÚ stoja pred SR dve úlohy, ktoré bude potrebné v nadchádzajúcom období splniť, (ktoré sú takisto hlavným predmetom tohto materiálu): 
-	v krátkodobom horizonte bude potrebné vyšpecifikovať konkrétny príspevok, ktorým sa SR zapojí do budovania kapacít pre operácie civilného krízového manažmentu EÚ na príspevkovej konferencii v novembri t. r.. 
-	z dlhodobého hľadiska bude potrebné odstrániť kľúčové nedostatky a vytvoriť nevyhnutné predpoklady pre zodpovedné uskutočňovanie záväzkov, ku ktorým sa SR svojim vstupom do EÚ prihlásila a vytvoriť kapacity tam, kde ich ešte SR nemá  (právny štát a civilná administratíva).  

E	Špecifikácia príspevku SR do civilného krízového manažmentu EÚ na príspevkovej 
konferencii

Pri identifikácii príspevku SR sa vychádzalo z dostupných personálnych zdrojov relevantných rezortov a zároveň aj z reálnej schopnosti vysielania, ktorá je určovaná existenciou (resp. absenciou) potrebných mechanizmov a finančných zdrojov. Cieľom bolo predísť tomu, aby sa SR zaviazala k niečomu, čo by neskôr v prípade konkrétnej požiadavky EÚ nedokázala splniť. Na základe reálneho posúdenia informácií poskytnutých od relevantných rezortov sa preto odporúča, aby minister zahraničných vecí na príspevkovej konferencii v mene SR deklaroval tento príspevok v rámci jednotlivých oblastí  civilného krízového manažmentu EÚ nasledovne:
 
Polícia:
•	33 policajtov schopných nasadenia do 90 dní na dobu 6-12 mesiacov.

Civilná ochrana: 
•	Skupina s mobilným laboratóriom pre zisťovanie a identifikáciu chemických a rádioaktívnych látok (6 osôb);
•	Skupina pre vyhľadávacie a  záchranné práce (24 osôb);
•	Pohotovostná kapacita pre dlhodobé ubytovanie 400 osôb v stanoch pre prípady humanitárnych katastrof (vrátane nevyhnutného obslužného personálu 35 osôb);
•	Skupina potápačov pre vyhľadávacie, záchranné a pyrotechnické práce pod vodou (11 osôb);

Pozorovateľské misie (monitoring):
•	1 pozorovateľ pre oblasť odzbrojovania, demobilizácie a reintegrácie;
•	4 pozorovatelia pre pohraničné oblasti;
•	4 pozorovatelia pre politicko-bezpečnostné otázky;
schopní nasadenia do 90 dní na dobu 6 - 12 mesiacov. Možnosť vyslania ďalších expertov v závislosti od špecifickej požiadavky pre konkrétnu misiu.

Podporné funkcie osobitných predstaviteľov EÚ:
•	1 policajný poradca, 
•	2 vojenskí poradcovia,
schopní nasadenia do 90 dní na dobu 6 - 12 mesiacov. Možnosť vyslania ďalších expertov v závislosti od špecifickej požiadavky pre konkrétnu misiu.

V oblasti Právneho štátu a Civilnej administratívy nebolo možné v súčasnosti identifikovať žiadne konkrétne príspevky.

| MV SR | MS SR | MZV SR | MF SR | GP SR | SR celkovo
Polícia | 33 | | | | | 33
Civilná ochrana | 76 | | | | | 76
Monitorovanie | 5 | | 4 | | | 9
Podporné funkcie EUSR | 3 | 0 | | | | 3
Právny štát | | 0 | | | 0 | 0
Civilná správa | 0 | | | 0 | | 0

* Možnosť vyslania ďalších expertov (najmä z MZV SR) v závislosti od špecifickej požiadavky pre konkrétnu misiu a dostupných finančných zdrojov.

F.	Návrhy na riešenie identifikovaných nedostatkov

Z vyššie uvedených skúseností vyplýva, že na to, aby sa SR mohla primerane podieľať na plnení svojich úloh v rámci civilného krízového manažmentu EÚ, bude potrebné zabezpečiť  minimálne tieto nevyhnutné predpoklady: 
1.	Vytvorenie spoľahlivej databázy expertov pre jednotlivé oblasti civilného krízového manažmentu 
Tento predpoklad v sebe obsahuje uskutočnenie výberu vhodných kandidátov a ich prípravy pre pôsobenie v zahraničných misiách (odbornej, materiálnej, atď.) s dôrazom na zvyšovanie jazykových schopností. Závisí od každého rezortu, aké ciele si v danej oblasti stanoví, pričom sa jednoznačne odporúča (najmä v počiatkoch) vychádzať z radšej skromnejších, ale spoľahlivých počtov. Pri výbere a príprave expertov je takisto možné stanoviť poradie jednotlivých oblastí civilného krízového manažmentu podľa prioritného záujmu SR. Podobne je možné zamerať prípravu vybraných expertov aj podľa geografických priorít pre ich prípadné vyslanie. 
Od členských krajín sa neočakáva, aby svojich expertov pripravovali výhradne len pre účely misií pod vedením EÚ (zároveň sa táto možnosť nevylučuje). S ich využitím teda možno rátať aj v rámci ďalších medzinárodných organizácií (opäť podľa priorít SR).
Vzhľadom na súčasné nedostatky v oblasti výcviku a samotnej prípravy expertov je možné využiť výcvikové a vzdelávacie inštitúcie vo členských krajinách EÚ (napr. Nemecko, Rakúsko, V. Británia, Švédsko, Dánsko, Maďarsko), v ktorých je účasť zahraničných účastníkov vždy možná, aj keď limitovaná. Taktiež je možné využiť výcvikové ponuky European Group of Training (EGT) - projekt pôsobiaci pod záštitou Európskej komisie a policajné kurzy CEPOL.
Ďalšou možnosťou by mohlo byť vybudovanie vlastného „Výcvikového centra pre civilné medzinárodné mierové operácie“, ktoré by zohľadňovalo možnosti a potreby SR v tejto oblasti. Jeho mandát by smeroval k výberu uchádzačov a k príprave a výcviku expertov ako aj k vyhodnoteniu skúseností z doterajšej účasti. Pripravených a vycvičených „absolventov“ takéhoto centra by bolo možné využiť v operáciách vedených EÚ, OSN, OBSE a iných medzinárodných organizácií.
Databáza expertov nemusí automaticky obsahovať iba zamestnancov štátnej správy, je vhodnú udržiavať aj databázu expertov z mimovládneho alebo súkromného sektora, ktorí vyhovujú kritériám a sú schopní pôsobiť na základe vyslania štátom.

2.	Vytvorenie rámca pre vysielanie expertov do zahraničných misií 
Ide o vytvorenie pravidiel, procedúr vo vnútri jednotlivých rezortov ako aj príslušnej legislatívy, ktoré sú ďalším nevyhnutným predpokladom na to, aby vybraní a pripravovaní pracovníci mohli byť skutočne vyslaní. Predpokladaný rámec by mal zároveň pôsobiť motivačne, na rozdiel od súčasného stavu, keď napríklad policajt, ktorý sa vráti z misie, nemá zaručené pracovné miesto, a už vôbec nie je účasť v misii zárukou služobného postupu. (ako príklad možno uviesť Dánsko a Nórsko, kde je účasť v medzinárodnej misii výslovne uvedená v predpisoch o službe polície ako dôvod na ďalší kariérny postup). Je potrebné, aby jednotlivé rezorty v rámci vlastnej pôsobnosti identifikovali potrebu zmien príslušných predpisov a zároveň predložili aj potrebné návrhy. Vytvorenie potrebného rámca nie je možné realizovať centrálne, keďže pôjde o zmeny väčšieho množstva predpisov tak všeobecne záväzných ako aj rezortných, pričom potreby jednotlivých rezortov vedia kvalifikovane definovať len rezorty samé. Je potrebné tiež preskúmať a v maximálnej miere využívať možnosti vysielania kvalifikovaných predstaviteľov súkromného a mimovládneho sektora za vopred dohodnutých podmienok.
V tejto súvislosti sa naskytá možnosť využiť know-how partnerských inštitúcií vo vytypovaných členských krajinách, ktoré majú s vysielaním expertov civilného krízového manažmentu už isté skúsenosti. 

3.	Zabezpečenie finančných prostriedkov 
Ide o kľúčovú a zároveň najproblematickejšiu oblasť účasti SR na zahraničných misiách krízového manažmentu (civilného alebo vojenského). Ako už bolo uvedené, pri operáciách EÚ (na rozdiel od napr. OSN, OBSE) platí zásada, že príspevky do konkrétnej operácie sú hradené na náklady vysielajúceho štátu (až na niektoré výnimky). 
Ako jedno z možných riešení je vytvoriť v rámci rozpočtovej kapitoly relevantných rezortov rezervu finančných prostriedkov účelovo viazaných pre pokrytie nákladov súvisiacich s prípravou a vyslaním expertov do misií civilného krízového manažmentu. Tento spôsob v súčasnosti do istej miery funguje na niektorých rezortoch, nie je však optimálny. 
Vzhľadom na charakter súčasných bezpečnostných výziev nie je možné vždy v dostatočnom časovom predstihu predvídať uskutočňovanie misií (a teda aj prípadnú účasť SR v nich) tak, aby to zodpovedalo procedúram prípravy štátneho rozpočtu. Pri rozhodnutiach o uskutočnení misií v krízových oblastiach sa kladie rastúci dôraz na schopnosť zareagovať včas, ešte pred vypuknutím samotnej krízy. Súčasná prax, kedy financovanie je hradené vysielajúcimi rezortami z vlastných zdrojov, je z týchto dôvodov nevyhovujúca a nefunkčná.
Možným riešením by bolo vytvorenie rezervy spravovanej vládou SR, ktorej výšku by stanovovala vláda SR na každý rok podľa stupňa ambície SR zúčastňovať sa na medzinárodných operáciách krízového manažmentu (civilné aj vojenské). Takto je to realizované v niektorých štátoch EÚ. Išlo by o rezervu finančných prostriedkov účelovo viazaných pre pokrytie nákladov súvisiacich s vyslaním expertov do misií civilného krízového manažmentu bez stanovenia konkrétneho rezortu. V prípade realizácie takýchto misií, na základe súhlasu vlády SR, by mohli byť tieto finančné prostriedky čerpané určenými rezortmi na pokrytie nákladov súvisiacich s vyslaním expertov. Celý spôsob financovania by sa takto nielen zjednodušil a sprehľadnil, ale dosiahol by sa zároveň vysoký stupeň potrebnej flexibility, keďže finančné prostriedky by neboli používané podľa príslušnosti k rezortom, ale podľa charakteru jednotlivých misií, na ktorých sa SR rozhodne participovať. Navrhovaný spôsob by takisto výrazne odbremenil jednotlivé ministerstvá, čo by jednoznačne zodpovedalo skutočnosti, že v prípade účasti na misiách krízového manažmentu EÚ (civilného alebo vojenského) ide o záväzok celej SR vyplývajúci z jej členstva v EÚ a relevantné ministerstvá sa podieľajú na napĺňaní tohto záväzku. 
Vzhľadom na význam bezpečnostnej politiky by výška vytváranej rezervy mala byť  určená bezpečnostným záujmom štátu, t. j. malo by sa vychádzať z analýz bezpečnostných rizík, následných odhadov potrebných opatrení, ako aj z predpokladov účasti SR na na misiách EÚ/NATO v súlade so zahraničnopolitickými prioritami SR. Zároveň je potrebné pripomenúť, že viaceré krízové situácie nie je vôbec možné predpovedať a ani odhadnúť, avšak je potrebné byť pripravený na ich vznik aj finančne.

G.	Závery

Politický záujem v rámci EÚ na posilňovaní civilných (a nie len vojenských) aspektov spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky je značný a stavia všetky členské krajiny pred nové výzvy. SR sa svojím vstupom zaviazala podieľať sa na budovaní všetkých aspektov II. piliera, t. j. spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, v rámci ktorej uskutočňovanie zahraničných (vojenských a civilných) misií krízového manažmentu zohráva kľúčovú úlohu. Samotné prostriedky na realizáciu týchto misií sú výlučne v rukách členských štátov, pričom sa očakáva, že každý z nich ponesie svoj diel politickej zodpovednosti za plnenie dohodnutých cieľov EÚ. Cieľom predkladaného materiálu nie je komplexne riešiť problematiku účasti SR na budovaní civilného krízového manažmentu EÚ, ale skôr usmerniť pozornosť na potrebu vytvorenia aspoň minimálnych predpokladov pre zabezpečenie primeranej a kvalitnej účasti SR na záväzkoch vyplývajúcich nie len z európskej bezpečnostnej a obrannej politiky. Účasť SR na zahraničných misiách civilného ako aj vojenského krízového manažmentu by sa mala stať predmetom prioritného záujmu vlády SR. Konkrétne koncepčné riešenia s opatreniami budú obsiahnuté v predkladanej Koncepcii účasti SR v civilnom krízovom manažmente Európskej únie.