Dôvodová správa

Všeobecná časť

	Návrh zákona o dobrovoľných dražbách a o zmene a doplnení niektorých zákonov predkladá minister spravodlivosti Slovenskej republiky a podpredseda vlády Slovenskej republiky pre ekonomiku na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 338 z 19. apríla 2001 k návrhu legislatívneho zámeru komplexných zmien právnej úpravy záložného práva. 

Cieľom reformy záložného práva je vytvorenie takého právneho a inštitucionálneho rámca pre záložné právo, ktorý povedie k rozšíreniu možností financovania podnikateľských aktivít, najmä v sektoroch malého a stredného podnikania. Jednou z úloh reformy záložného práva je aj upraviť vykonanie záložného práva k hnuteľnému a nehnuteľnému majetku dobrovoľnou dražbou.
	
	Ustanovenia tohto návrhu zákona sa nevzťahujú na dražby, ktoré sú upravené osobitným predpisom (podľa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok  v znení neskorších predpisov, zákon č. 111/1990 Zb. o štátnom podniku v znení neskorších predpisov, zákon č. 427/1990 Zb. o prevodoch vlastníctva štátu k niektorým veciam na iné právnické alebo fyzické osoby v znení neskorších predpisov, zákon č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov, zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok) v znení neskorších predpisov a zákon č. 65/2001 Z. z. o správe a vymáhaní justičných pohľadávok.)
 
Dva piliere právneho rámca, ktorý podporuje financovanie podnikateľskej sféry sú: možnosť efektívneho odchodu z trhu (prostredníctvom zákona o konkurze a vyrovnaní, k čomu smeruje aj júnová novela zákona) a efektívna možnosť zabezpečenia záväzkov, čím sa zmenšuje riziko spojené s poskytnutím úveru tým, že sa zvyšuje šanca na vrátenie poskytnutých peňažných prostriedkov priamo zo zábezpeky. Krajina, ktorá nemá „zdravý" právny rámec zabezpečenia záväzkov sa zbavuje výhod, ktoré prináša hospodárstvu efektívne fungujúci trh so zabezpečenými úvermi. Je preto zrejmé, že reforma systému záložného práva bude mať kľúčovú úlohu pri ochote veriteľov zabezpečovať externé financovanie podnikateľských plánov.

	Súčasná právna úprava dražby je nedostatočná a neefektívna. V súčasnosti je možnosť vykonania záložného práva k hnuteľným veciam prostredníctvom verejnej dražby podľa zákona č. 174/1950 Zb., čo je však úprava značne zastaralá a pre dnešné trhové pomery nevyhovujúca. Pre nehnuteľnosti podobná norma neexistuje. Je preto nevyhnutné prijať právnu úpravu, ktorá by umožňovala právne bezproblémový výkon záložného práva, ako pre hnuteľné, tak aj pre nehnuteľné veci a súčasne poskytovala aj primeranú ochranu vlastníckeho práva záložcu k draženému predmetu záložného práva.

	Kvôli efektívnosti komplexných zmien právnej úpravy záložného práva je potrebná nová komplexná a jednotná úprava dražby mimo výkon súdneho rozhodnutia. Nová právna úprava upravuje podmienky predaja predmetu zálohu záložným veriteľom. Úprava sa dotýka tak predaja hnuteľných vecí, ako aj predaja nehnuteľností. Uspokojenie veriteľa speňažením nehnuteľnosti dražbou uskutočňovanou súdom prípadne exekútorom je pomerne zložité a časovo náročné, v celom rade prípadov je možné dosiahnuť rovnakého výsledku verejnou dražbou mimo súdneho výkonu rozhodnutia či exekúcie, ktorá môže byť pre dlžníka ekonomicky výhodnejšia.
	
Ministerstvo financií Slovenskej republiky sa nestotožňuje so stanoviskom predkladateľa, že návrh zákona nezakladá nároky na verejné financie. Vo svojom odôvodnení uvádza, že „Reforma záložného  práva, na ktorú nadväzuje návrh zákona, ako taká nerieši komplexne ustanovenia týkajúce sa zrušeného prednostného záložného práva, čo bude mať vážny dopad na hospodársku a politickú situáciu daňových subjektov, môže ovplyvniť aj ich existenciu a rovnako navrhovaná úprava výkonu „verejnej dražby“ umožní daňovým subjektom po dohode zbavovať sa majetku a neplniť si svoje povinnosti, t.j. voči štátu, čo bude mať vážny dopad na príjmy štátneho rozpočtu. Naopak navrhovaná úprava záložného práva uvažuje s „prednostným záložným veriteľom“ –  čo sú poväčšine banky, ktoré zriaďujú záložné právo ihneď pri poskytnutí úveru, čím dochádza k nerovnoprávnemu postaveniu vo vzťahu k ostatným veriteľom, ktorí majú zriadené záložné právo neskôr v dôsledku čoho môže dochádzať k porušovaniu základných ústavných práv.“., čo presahuje rozsah tohto zákona. 

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. 

DOLOŽKA  ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona 
s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona :  vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona :  zákon o dobrovoľných dražbách a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii :

a)	návrh zákona svojou problematikou nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communataire, odporúčané v Partnerstve pre vstup, odporúčané v prílohe Prípravy asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integrácie do vnútorného trhu Únie  (Biela kniha), screeningu, nepatrí medzi úlohy vlády Slovenskej republiky podľa Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2002, ale predkladá sa na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 338 z 19. apríla 2001,
b)	nevyplývajú zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky ku kapitole č. 5.

4.	Problematika návrhu právneho predpis :

a)	
b)	nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev,
c)	
d)	nie je upravená v práve Európskej únie,

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie :

Vzhľadom na vnútroštátny charakter upravovanej problematiky je posudzovanie súladu návrhu zákona s právom Európskych  spoločenstiev a Európskej únie bezpredmetné.

6.	Gestor  (spolupracujúce rezorty) : 

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky v spolupráci s podpredsedom vlády pre ekonomiku.

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu právneho predpisu a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie :

Pri vypracúvaní návrhu zákona boli zúčastnení experti EBOR p. Frederique Dahan a p.John Simpson.

Osobitná časť

K čl. I

K § 1 	Navrhovaný zákon upravuje oblasť dobrovoľných verejných dražieb. Z pôsobnosti tohto zákona je nutné vylúčiť dražby, ktoré sa uskutočňujú podľa osobitného predpisu. V prípade, že osobitný predpis upravuje špecifický dražobný postup vzhľadom k predmetu dražby alebo k sledovanému účelu, navrhovaná použitie navrhovanej úpravy by nebolo vhodné. K takýmto dražbám patrí napríklad dražba uskutočnená podľa zákona č. 427/1990 Zb. v znení neskorších predpisov (tzv. malá privatizácia), podľa Občianskeho súdneho poriadku alebo podľa zákona č. 511/1992 Zb., o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov.

K § 2 	Pojmy, ktoré sú špecifické pri dražbe a bežne pri nej používané, ale nie sú v žiadnom právnom predpise dostatočne definované, je potrebné pre účely tohto zákona vymedziť. Takýmito pojmami sú najmä pojmy dražba, vyvolanie, podanie, dražobná zábezpeka, príklep, vydražiteľ, ale aj výťažok dražby, náklady dražby či zmarenie dražby. Vzhľadom na nutnosť informovať širokú verejnosť o niektorých úkonoch súvisiacich s dražbou je potrebné zadefinovať aj pojmy verejný register dražieb a správca verejného registra dražieb. Upravenie správcu verejného registra dražieb sa predkladá v dvoch alternatívach. Prvá predpokladá, že správcom verejného registra dražieb bude Notárska komora, keďže je sú zverené obdobné registre. Druhá alternatíva nepočíta s konkrétnym zákonným zadefinovaním správcu, a register bude spravovať osoba, ktorá bude touto činnosťou poverená. 

K § 3 	Ustanovenie pozitívne vymedzuje, čo môže byť predmetom dražby. Takýmito predmetmi sú veci hnuteľné aj nehnuteľné, podnik, prípadne aj jeho organizačná zložka, pohľadávky, prevoditeľné majetkové práva, pohľadávky, ale aj súbory vecí, práv prípadne súbor vecí a práv. Predmetom dražby nemôže byť vec alebo právo, s ktorým nemožno nakladať. A v neposlednom rade z verejných dražieb sú vylúčené veci, na ktoré bol vydaný exekučný príkaz a na veci, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie súdu, ktorým bolo vydané predbežné opatrenie obmedzujúce nakladanie s ňou. Dražiť nemožno cenné papiere, ktoré boli prijaté na obchodovanie na burze. Ďalej nemožno dražiť veci, na ktoré je zriadené predkupné právo, ani veci voči ktorým bolo uplatnené zádržné právo.

K § 4 	Predmet držby musí byť označený tak, aby nemohlo prísť k jeho zámene. V prípade, že je možné predpokladať zámenu, je nutné doplniť údaje, ktorými sa identifikuje predmet dražby.

K § 5 	Ustanovenie určuje účastníkov dražby. Účastník dražby musí byť spôsobilý k právnym úkonom. Zákon pripúšťa výnimkou z tohto pravidla v prípade, ak je predmetom dražby spoluvlastnícky podiel k veci, kedy môžu byť spôsobilými účastníkmi dražby aj osoby, ktorých spôsobilosť k právnym úkonom bola obmedzená resp. boli jej pozbavený alebo môže ísť o neplnoleté osoby, podmienkou však je, že musia byť zastúpené zákonným zástupcom alebo opatrovníkom. Z účasti na dražbách sú vylúčené osoby, u ktorých je obmedzená dispozícia s ich vlastným majetkom (napr. na základe konkurzu), alebo ktoré nemôžu nadobudnúť predmet dražby. Taktiež nemôžu byť účastníkmi dražby osoby, ktoré si nesplnili povinnosť zložiť dražobnú zábezpeku, alebo osoby, ktoré zmarili predchádzajúcu dražbu. Vylúčený z účasti na dražbe sú aj osoby, u ktorých by v dôsledku nadobudnutia predmetu k dražbe došlo k narušeniu hospodárskej súťaže ako aj orgány, ktoré uskutočňujú kontrolu vykonávania dražieb. Za okruh v zákone vymedzených osôb nemôže dražiť ani nik iný. Štát nemôže byť vylúčený z účasti na dražbe, a to ani v prípade, že by inak bol vylúčený (napr. ak je štát subjekt dlžníka ovládajúci).

K § 6 	Náročnosť procesu dražieb vyžaduje, aby osoby vykonávajúce dražbu spĺňali potrebné odborné a morálne predpoklady. Podmienkou na vykonávanie tejto činnosti je aj udelenie príslušného oprávnenia k vykonávanie živnosti. Dražobník musí spĺňať aj všeobecné podmienky na prevádzkovanie živnosti podľa osobitného zákona. Pre prípad možnej škody vzniknutej z činnosti dražobníka sa mu ukladá povinnosť uzavrieť zmluvu o poistení svojej zodpovednosti za škodu. V prípade, že dražobník poruší uloženú povinnosť, môže mu príslušný úrad zrušiť živnostenské oprávnenie vykonávať dražby. Ak je dražobníkom územný samosprávny celok alebo orgán štátnej správy, nemusí spĺňať podmienky stanovené k vykonávaniu činnosti dražobníka. 

K § 7 	Navrhovateľom dražby spravidla majiteľ alebo vlastník draženej veci. Navrhovateľom môže byť aj osoba, ktorá má zriadené záložné právo k predmetu dražby, ktorá si uplatňuje svoje záložné právo. Navrhovateľovi dražby sa ukladá povinnosť prehlásiť, že ním navrhovaný predmet dražby je spôsobilým predmetom dražby, inak zodpovedá za škodu spôsobenú jeho konaním. V prípade, že je navrhovateľom záložný veriteľ tak zodpovedá aj za pravosť pohľadávky, ktorá je zabezpečená záložným právom, inak zodpovedá za škodu ním spôsobenú. 

K § 8 	Ustanovenie upravuje povinnosť archivovať písomnosti súvisiacu s dražbou. Dražobník má povinnosť umožniť prístup k archivovaným materiálom  osobám, ktorým to umožňuje zákon. V prípade, že je predmetom dražby podnik, je dražobník povinný zabezpečiť archiváciu písomností podniku v súlade so zákonom o archivácii. 

K § 9 	Podmienky pre výkon funkcie licitátora nie sú prísne. Zodpovednosť za postup licitátora nesie dražobník. V prípade, že je dražobníkom fyzická osoba nevylučuje sa, aby mohol vykonávať aj funkciu licitátora. Úlohou licitátora zodpovedá doterajšej praxi pri dražbách.  Licitátorom je zamestnancom dražobníka a môže ním byť len fyzická osoba, ktorá musí byť spôsobilá na právne úkony, a ktorej zdravotný stav nevylučuje výkon takejto funkcie. 

K § 10 	Vzhľadom na dopady vyplývajúce z dražby je potrebné upraviť doručovanie písomnosti a skladanie peňažných čiastok. Písomnosti sa doručujú zásadne poštou do vlastných rúk. Pričom sa odkazuje na príslušné ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku. Peňažné čiastky je možné zložiť v hotovosti alebo poštou formou peňažnej poukážky, bankovým prevodom alebo iným bezhotovostným spôsobom. Prípadne je ich možné doručiť aj iným preukázateľným spôsobom. Doručujú sa do rúk osoby, ktorej sú určené. 

K § 11 	Účelom tohto ustanovenia je ochrana záujemcov o dražbu. Dražba môže byť ohlásená tak, aby nemohla byť obmedzená možnosť účasti na nej. Cenové podmienky tiež nemôžu byť stanovené obmedzujúco. Na druhej strane osoba, ktorá má záujem zúčastniť sa na dražbe je povinná zaplatiť vstupné a chovať sa tak, aby nerušila priebeh dražby.  

K § 12 	Povinnosť zistiť odhad ceny dražby je uložená dražobníkovi. Takýto odhad vychádza z ceny predmetu obvyklom v danom čase a mieste.  Určenie ceny sa spravuje zmluvným princípom. Toto neplatí v prípade, že je predmetom dražby kultúrna pamiatka, nehnuteľnosť, podnik alebo jeho organizačná zložka. V takom prípade musí byť cena určená znaleckým posudkom, ktorý nemôže byť starší ako 6 mesiacov. V takto určenej cene sa zohľadnia aj závady, ktoré v dôsledku prechodu vlastníctva k veci nezanikajú.  Odhad ceny je možné uskutočniť len v prípade, že je umožnený prístup k predmetu dražby. Osoba, ktorá ho má u seba, je povinná  umožniť vykonanie odhadu, ako aj prehliadku veci. 

K § 13 	V záujem ochrany účastníkov dražby je uložená dražobníkovi povinnosť umožniť prehliadku predmetu dražby a sú stanovené  ďalšie podmienky pre prevedenie prehliadky. V zákone stanovených prípadoch musia byť umožnené najmenej dva termíny prehliadky, pričom nemôžu byť určené na jeden deň. Touto podmienkou sa umožňuje širokému okruhu osôb zúčastniť sa na obhliadke. 
Obhliadku predmetu dražby nie je možné podmieňovať, s výnimkou doloženia totožnosti a podmienkami, ktoré upravujú osobitné zákony, ktoré upravujú ochranu života a zdravia, a ktoré upravujú povinnosť mlčanlivosti.  

K § 14 	Dražobník môže od účastníkov dražby požadovať zloženie dražobnej zábezpeky. V záujme ochrany oprávnených záujmov účastníkov dražby je stanovená lehota, ktorá končí až zahájením dražby; vychádza sa zo doterajších skúsenosti, kedy veľká časť účastníkov skladá dražobnú zábezpeku do zahájenia dražby. V prípade, že účastník dražby nezloží dražobnú zábezpeku má to za následok jeho vylúčenie z účasti na dražbe. Najvyššia hodnota dražobnej zábezpeky môže byť 30% z hodnoty najnižšieho podania.

K § 15 	 Účastníkovi dražby, ktorému nebol udelený príklep, musí byť vrátená dražobná zábezpeka vrátane príslušenstva bez zbytočného odkladu po skončení dražby alebo ihneď po skončení dražby, podľa toho akým spôsobom boli dražobná zábezpeka zložená. Listiny sú účastníkom dražby vrátené ihneď po skončení dražby alebo po tom, čo márne uplynula lehota pre podanie návrhu na uskutočnenie opakovanej dražby. 

K § 16 	Podmienkou na vykonanie dražby je uzavretie písomnej zmluvy medzi navrhovateľom dražby a dražobníkom.  Zmluvu nie je potrebné uzavrieť v prípade, že je navrhovateľom dražby štát, obec alebo majetok územnej samosprávy. Okrem základných náležitostí zmluvy si zmluvné strany môžu dohodnúť možnosť znížiť najnižšie podanie, pričom v zmluve musí byť uvedené  o akú čiastku.  V prípade, že je navrhovateľom štát, obec alebo samospráva, je povinná pri uzatváraní zmlúv postupovať v súlade s osobitným predpisom, pričom sa definuje budúci peňažný záväzok zo zmluvy.

K § 17 	Ustanovenie upravuje  taxatívne náležitosti oznámenia o dražbe, ktoré sú stanovené z ohľadom na doterajšiu prax. Oznámenie o dražbe je obdobou dražobnej vyhlášky, ktorá sa vydáva pri dražbách podľa osobitných predpisov. Dražobníkovi sa ukladá povinnosť uverejniť oznámenie o dražbách a zaslať ho osobám uvedeným v ods. 5. Pred zahájením dražby musí dražobník sprístupniť  oznámenie o dražbe v tej časti objektu, kde sa vykonáva dražba a to takým spôsobom, aby k nej mala verejnosť prístup, v prípade, že predmet dražby má väčšiu hodnotu, alebo v prípade ak takýmto predmetom je nehnuteľnosť alebo podnik musí byť oznámenie o dražbe zverejnené aj na mieste obvyklom vzhľadom na predmet dražby, aj Notárskom centrálnom registri dražieb. Rovnopis oznámenia o dražbe musí byť podpísaný navrhovateľom a uložený u dražobníka. 

K § 18 	V súlade so zásadou verejnosť a s cieľom zamedziť možným špekuláciám je ustanovené, že údaje uvedené v oznámení o dražbe nie je možné meniť. Uvedené neplatí len v prípadoch uvedených v zákone, kedy je dražobník  povinný vyhotoviť a pripojiť dodatok k zverejneniu oznámenia o dražbe.

K § 19 	Ustanovenie upravuje podmienky, v prípade splnenia ktorých je povinný dražobník upustiť od dražby. O upustení ako aj o dôvodoch upustenia vyrozumie dražobník osoby, ktorým zasiela oznámenie o dražbe. 

K § 20 	Navrhovaná úprava rieši priebeh dražby. Upravuje otázku vstupu účastníkov dražby do priestoru konania dražby. Taxatívne sa stanovujú podmienky, ktoré možno požadovať od účastníkov dražby a tieto podmienky nemožno rozširovať. Obmedzenie sa nevzťahuje na osoby, ktoré si chcú len prezrieť priebeh dražby. Stanovuje sa napr. obsah vyvolania, najnižšie podanie s pod. Dražba skončí udelením príklepu alebo ju licitátor ukončí v prípade, že nebolo urobené ani najnižšie podanie, prípadne nebolo urobené žiadne podanie ani po znížené najnižšieho podania. 

K § 21 	S ohľadom na nutnosť zaistenia ceny ponúknutej vydražiteľom je zavedený inštitút zmarenia dražby s dôsledkami pre vydražiteľa, ktorý v stanovenej lehote nevyplatí ponúknutú cenu. O zmarení dražby musí dražobník bez zbytočného odkladu informovať osoby uvedené v zákone, prípadne to zverejní Notárskom centrálnom registri dražieb. V prípade, že dražba nebola vykonaná v súlade s ustanoveniami tohto zákona môže sa dotknutá osoba domáhať v lehote troch mesiacov odo dňa konania dražby súdneho určenia neplatnosti dražby. Na druhej strane neplatnosť nemožno vysloviť len z dôvodu oneskoreného začatia dražby ak toto oneskorenie je spôsobené predĺžením dražby predchádzajúcej. Oznámenie o neplatnosti dražby dražobník bezodkladne upovedomí osoby v zákone uvedené a ďalej uverejní v mieste obvyklom s ohľadom na predmet dražby po dobu aspoň 30 dní oznámenie o neplatnosti dražby. V prípade, že dražobná vyhláška bola zverejnená v Centrálnom notárskom registri dražieb, uverejní oznámenie o neplatnosti dražby aj v ňom. 

K § 22 	Opakovaná dražba sa vykonáva na základe zmluvy o uskutočnení opakovanej dražby uzavretej medzi dražobníkom a navrhovateľom predchádzajúcej dražby v prípade, ak predmet dražby nebol vydražený alebo v prípade zmarenia dražby vydražiteľom. Opakovanú dražbu nemožno uskutočniť v prípade, ak predchádzajúca dražba bola neplatná, alebo ak dražobník upustil od dražby. Je stanovená i povinnosť zverejniť oznámenie o tom, že predmet nebol vydražený v Notárskom centrálnom registri dražieb v prípade, že v ňom bolo uverejnené oznámenie. 

K § 23 	V prípade, že ide o dražbu hnuteľných vecí menšej hodnoty, by bolo zbytočné požadovať ku každej veci uskutočniť všetky úkony dotýkajúce sa dražby zvlášť. Pri takýchto veciach sa nevyžaduje ani zloženie dražobnej zábezpeky, nevznikajú preto ani otázky ich zloženia, či uplynutia lehoty. Uvedené predmety je možné dražiť v spoločnej dražbe. Dražobník je povinný zverejniť poradie v akom budú predmety dražené. Proces dražby ej v tomto prípade modifikovaný. Nezahajuje sa vyvolaním, ale prehlásením licitátora, že zahajuje dražbu, vyvolanie sa robí ku každému predmetu dražby zvlášť. Spoločná dražba končí udelením príklepu, alebo ukončením z dôvodu, že nebolo urobené ani najnižšie podanie k poslednému predmetu spoločnej dražby.  

K § 24 	Dražobník je povinný po skončení dražby bez zbytočného odkladu vyhotoviť zápisnicu o vykonanej dražbe, s výnimkou prípadu, kedy sa spisuje notárska zápisnica. Náležitosti zápisnice vyplývajú z priebehu dražba alebo boli uvedené už v dražobnej vyhláške. Zápisnica v modifikovanej podobe sa spisuje aj v prípade, že sa dražba skončí iným spôsobom než udelením príklepu,  Zápisnicu o vykonanej dražbe dražobník zašle osobám, ktorým sa doručuje oznámenie o dražbe. Je stanovená tiež povinnosť zverejniť podstatné údaje zo zápisnice v Centrálnom registri dražieb v prípade, že v ňom bolo uverejnené oznámenie o dražbe. 

K § 25 	Náklady dražby sa spravidla hradí z výťažku. Výnimkou je prípad, kedy predmet dražby nebol vydražený alebo výťažok nestačí na pokrytie nákladov dražby. V takom prípade uhradí náklady dražby alebo zostávajúcu časť navrhovateľ ak sa v zmluve nedohodli inak. Ako sankčný postih je stanovená zásada, že v prípade zmarenia dražby, náklady uskutočnenej dražby a prípadne i opakovanej sa hradia z dražobnej zábezpeky zloženej vydražiteľom. Prípadná prevyšujúca časť sa vracia. V prípade, že dražobná zábezpeka nestačí na úhradu nákladov, vydražiteľ nie je zbavený povinnosti ich uhradiť. Dražobníkovi, vzniká pohľadávka voči vydražiteľovi na náhradu uvedených výdavkov.  Takýto postup sa upravuje s ohľadom na nutnosť zaistiť platobnú disciplínu vydražiteľa. V prípade, že k dražbe nedošlo z iného dôvodu než na strane dražobníka, uhradí náklady navrhovateľ, ak sa v zmluve nedohodli inak. 

K § 26 	Cenu dosiahnutú v dražbe nie je možné dodatočne znižovať. Sumu, ktorú vydražiteľ zložil ako dražobnú istotu, sa mu započíta. Zákon ustanovuje doby, v ktorých je potrebné zaplatiť cenu určenú vydražením.  Cenu určenú vydražením nie je možné uhradiť započítaním  ani zmenkou. 

K § 27 	Ak vydražiteľ uhradí cenu, ktorá bola určená vydražením v stanovenej lehote,
stáva sa vlastníkom vydraženej veci. Pre dražby podniku, resp. jej organizačnej zložky je nutné stanoviť, že dôjde k prechodu práv a povinnosti na vydražiteľa. Za splnenie záväzkov, ktoré prešli v dôsledku dražby na vydražiteľa ručí majiteľ.

K § 28 	Ak vydražiteľ uhradí cenu, ktorá bola určená vydražením v stanovenej lehote, musí mu vydražiteľ vystaviť doklad potvrdzujúci jeho nadobudnutie vlastníctva. S ohľadom na špecifiká spojené s prechodom vlastníctva k nehnuteľnostiam a k podniku alebo jeho organizačnej zložke je dražobníkovi uložené vystaviť dve potvrdenia. Dražobník súčasne oznámi príslušnému katastru nehnuteľností, že došlo k prechodu vlastníckeho práva k predmetu dražby. 

K § 29 	Postup smerujúci k odovzdaniu vydraženej veci je stanovený s ohľadom na možné špecifiká predmetu dražby. K odovzdaniu vydraženej veci musí dôjsť za podmienok stanovených v dražobnej vyhláške, pričom tieto musia byť stanovené miestom úschovy alebo charakterom veci a nesmie byť dražobníkom  ľubovoľne stanovené. Špecifický postup je pri odovzdávaní nehnuteľnosti alebo podaniu. O odovzdaní je potrebné spísať zápisnicu obsahujúci presný popis vydraženej veci a stavu, v ktorom sa odovzdáva. Prípadné náklady odovzdania znáša vydražiteľ. Do odovzdania veci vydražiteľovi nesie zodpovednosť za škodu, ktorá na predmetu dražby vznikli držiteľ, v prípade omeškania s odovzdaním predmetu dražby na strane vydražiteľa, nesie riziko vydražiteľ. 

K § 30 	Uskutočnením dražby nie sú dotknuté vecné bremená viažuce sa k predmetu dražby. Udelením príklepu zanikajú predkupné práva viaznuce na predmete dražby s výnimkou predkupného práva spoluvlastníkov veci k spoluvlastníckemu podielu.

K § 31 	Uskutočnením dražby nezaniká ani záložné právo zriadené k predmetu dražby a ani práva vyplývajúcich zo zmlúv o obmedzení prevodu nehnuteľností. 

K § 32 	Výťažok dražby prevyšujúci náklady na dražbu sa predá bývalému vlastníkovi veci  

K § 33 	Ustanovuje sa zodpovednosť osôb, ktoré sa zúčastnia dražby, či už ako účastníci, alebo ako organizátor dražby alebo osoby, akýmkoľvek iným spôsobom na dražbe zúčastnená. 

K § 34 	V prípade vzťahov neupravených týmto zákonom sa subsidiárne použijú ustanovenia Občianskeho zákonníka. 

K § 35 	V súlade s potrebou upraviť dražby, k hnuteľným veciam, ktoré boli začaté pred účinnosťou tohto zákona sa upravuje, že sa dokončia podľa doterajších predpisov. 

K § 36 	Osobám oprávneným vykonávať dražby podľa doterajších predpisov sa umožňuje, aby v stanovenej lehote mohli túto živnosť kontinuálne prevádzkovať ďalšej až do vydania oprávnenia podľa nachovanej úpravy. 

K § 37 	Tento zákon nahradí doteraz platný zákon č. 174/1950 Zb. o dražbách mimo exekúcie, v znení zákona č. 513/1991 Zb., ktorý už nevyhovuje  všetkým potrebám dražieb. 

K čl. II
	Notársky  poriadok sa dopĺňa o úpravu Centrálneho registra dražieb, ktorým sa zabezpečuje funkcia publicity dražieb. V tomto registri sa zverejní najmä čo, kde, kedy, kým sa bude dražiť.

K čl. III
	V živnostenskom zákone sa dopĺňa ďalšia živnosť, ktorou je organizovanie dobrovoľných dražieb a podmienky výkonu tejto koncesovanej živnosti. 

K čl. IV 
	Vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu a potrebnú legisvakanciu sa navrhuje účinnosť zákona od 1. januára 2003.